ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ МОН України
від 06.04.2007 № 286

Перелік визначних краєзнавчих, географічних, етнографічних та історичних об’єктів
і туристсько-краєзнавчих екскурсійних маршрутів

№№	Назва об’єкту та тема туристсько-краєзнавчої екскурсії	Місце знаходження	Коротка анотація	Адреса та телефон організації, яка проводить екскурсії	
	Автономна Республіка Крим	
1.		Гора Аккая. 

	Білогірський район. 

	Стрімчак більш ніж на 100 метрів піднімається над долиною. Чудова оглядова площадка. На схилах обриву є важкодоступні печери. Аккая цікава також як пам'ятник археології світового значення. (близько 20 стоянок епохи мустье – (100- 140 тис.років). 	Вишенська сільська рада Білогірського району,
Кримський республіканський позашкільний навчальний заклад “Центр туризму і краєзнавства учнівської 
молоді”, тел. 8 0652 271545. 	
2.		Печера Кизилкоба. 

	с. Перевальне Сімферопольського району. 
	Геологічний пам'ятник природи. Довжина печери більш 20 км. Одна з головних визначних пам'яток — підземна ріка. Кизилкоба відома так само як пам'ятник палеонтології й археології. 	Перевальненське лісництво Сімферопольського лісхоззагу, тел. 8 067 404883,
Кримський республіканський позашкільний навчальний заклад “Центр туризму і краєзнавства учнівської 
молоді”, тел. 8 0652 271545.	
3.		Урочище Демерджи. 

	м. Алушта. 

	Геологічний пам'ятник природи, один із найкрасивіших ландшафтів Криму. Кам'яні статуї різного розміру утворюють міфічну картину. Чудова оглядова площадка південного берега Криму. 	Алуштинський лісхоззаг,
Кримський республіканський позашкільний навчальний заклад “Центр туризму і краєзнавства учнівської 
молоді”, тел. 8 0652 271545. 	
4.		Бахчисарайський ханський палац. 
	м. Бахчисарай. 

	Пам'ятник архітектури XVI-XVIII вв. Резиденція Кримських ханів династії Гиреев. Архітектурна перлина історико-археологічного музею – “фонтан сліз”, оспіваний О.С.Пушкіним. 	Бахчисарайський історико-культурний заповідник, 
тел 8 06554 42881, 
Кримський республіканський позашкільний навчальний заклад “Центр туризму і краєзнавства учнівської 
молоді”, тел. 8 0652 271545.	
5.		Мангупкале. 

	с. Залісове Бахчисарайського району.
	Гора-останець, висотою 583 м. Пам'ятник історії V-XV ст. Найбільше печерне місто Криму. Столиця середньовічного князівства — Феодоро. 	Бахчисарайський історико-культурний заповідник, 
тел. 8 0654 42881 
Кримський республіканський позашкільний навчальний заклад “Центр туризму і краєзнавства учнівської 
молоді”, тел. 8 0652 271545.	
Вінницька область	
1.		Державний історико-культурний заповідник “Буша"
	с.Буша Ямпільського р-ну (15 км від м.Ямполя, районного центру)
	До складу заповідника входить: скельний храм, замкова вежа, козацьке кладовище, Гайдамацький Яр, парк історичної скульптури. 
Скельний храм. Скельний храм знаходиться на висоті 20-25м над рівнем річки, де тягнеться смуга піскових скель. Храм започаткований в часи трипільської культури. Археолого - архітектурні пам'ятки представлені цілим рядом археологічних пам'яток трипільської культури, доби бронзи. Він функціонував в ранньому середньовіччі V - VII ст. н. е., в епоху Київської Русі IX - XIII ст., а також у пізньому середньовіччі - XVI - XVII ст. Гайдамацький Яр. За 1 км від села знаходиться лісовий масив, який споконвічне старожили називають 	Вінницький обласний центр обласного центру дитячого і юнацького туризму та екскурсій,
тел. 8 0432 35-0707 , 35-4151 	
			Гайдамацький Яр. Це геологічна державна пам'ятка природи республіканського значення, одна з 28 на Україні. Стрімкі та пологі пісковикові скелі утворюють надзвичайної мальовничості ландшафт серед грабового лісу. Більшість з цих скель - справжні шедеври чарівниці -природи.		
			Парк історичної скульптури. У 1986 p. с. Буша стала місцем проведення першого в Україні планера скульптури з каменю. За три сезони роботи скульпторів - професіоналів і самодіяльних художників створено близько 60 робіт. Експозиція парку зумовлена специфічним ландшафтом села -природними, історичними, стилістичними особливостями, якістю виставлених тут скульптурних творів. Кожна робота створює самостійну художньо-культурну одиницю парку сучасної монументально-декоративної скульптури, який склав гармонійний ансамбль з архітектурними пам'ятками Буші XVI -XX ст. 		
			350 років тому в Буші, тоді містечку - фортеці Брацлавського полку, наші велелюбні предки зійшлись у жорстокому герці з польськими загарбниками і навіки обезсмертили себе. Вони показали, як треба любити Україну, свій народ, відстоювати його права й інтереси.		
2.		Скельний храм
	с.Лядово Могилів-Подільського р-ну (15 км від м. Могильова-Подільського)
	Один з найстаріших українських монастирів (990 років). За народними переказами, його заснував у 1013 році святий Антоній Печорський (Києво-Печерська лавра створювалась ним пізніше), коли повертався зі святої гори Афон, що у Греції. Храм облаштований у кам'яній скелі на висоті 300м. над р. Дністром. Після проведених робіт, кілька років тому тут оселилось 10 ченців. Спосіб життя ченців складний у нашому сприйнятті. Вони мешкають у кам'яних келіях, які зовсім не опалюються.	Вінницький обласний центр обласного центру дитячого і юнацького туризму та екскурсій,
тел. 8 0432 35-0707 , 35-4151 	
3.		Музей Д. Заболотного 
	с. Заболотне Крижопільського р-ну
	Музей включає:
селянську хату, експозиційний корпус. У батьківській хаті зберігся інтер'єр, який був за життя Данила Кириловича, його особисті речі. Експозиція музею, що розміщена в чотирьох залах нового будинку, розповідає про велике сподвижницьке життя вченого, Представлені наукові праці, документи, фотографії, географічні карти експедицій, в яких він брав участь, живописні полотна, що відтворюють образ Д. Заболотного.	Вінницький обласний центр обласного центру дитячого і юнацького туризму та екскурсій,
тел. 8 0432 35-0707 , 35-4151
	
4.		Меморіальний музей - садиба М.І.Пирогова (відкритий у 1947 році)
	м. Вінниця,
вул. Пирогова

	Музей знайомить з матеріалами про різносторонню діяльність знаменитого хірурга. Окремий зал музею розповідає про Пирогова як засновника військове-польової хірургії, його участь у Севастопольській обороні 1854-1855 pp.; 
як вченого який опрацював проблеми наркозу, розробив основи кістково-пластичних операцій, запропонував гіпсову пов'язку, збагатив методику хірургічних втручань. 
Наукова, історична література, свідчення сучасників, зібрані в музеї, розповідають про те значення, яке мали для збагачення як вітчизняної, так і зарубіжної хірургічної практики поїздки Пирогова за кордон.	тел. 8 0432 43-93-54, 43-80-16, 43-71-48.
Режим роботи: 10.00-17.00
Вихідний – понеділок.

			Так, у 1862 p. Пирогов їздив до Італії, щоб врятувати Джузеппе Гарібальді від ампутації ноги, і домігся цього. Пирогов відомий не лише як талановитий хірург, але й як прогресивний громадський діяч, музей знайомить також з освітньою діяльністю великого вченого. Приблизно за кілометр від музею - садиби міститься склеп, де покоїться набальзоване лікарем Д.І.Виводцевим тіло М.І.Пирогова.		
5.		Літературно-меморіальний музей М.М.Коцюбинського
	м. Вінниця
	Експозиція музею розміщена в п'яти кімнатах меморіального будинку. Різноманітні матеріали розкривають життєвий і творчий шлях письменника, його громадську і революційне - демократичну діяльність. Письменник пов'язав свою творчість з робітничим класом і трудовим селянством і наполегливо шукав нових прийомів і засобів відображення дійсності.	Літературно-меморіальний музей М.М.Коцюбинського тел. (0432) 26-32-98 
Режим роботи: 10.00-17.00 
Вихідний – середа. 
	
6.		“Урочище Батіг”
	с.Четвертинівка Тростянецького р-ну 
	У 1652 році відбулась битва між українсько-татарським військом на чолі з Богданом Хмельницьким і польською армією на чолі з Калиновським під горою Батіг поблизу теперішнього села Четвертинівка. Подія описана в творі козацького історіографа Самійла Величка “Літопис”. Битва під Батогом з погляду військового мистецтва порівнюється з перемогами таких полководців, як Олександр Македонський та Наполеон.	Вінницький обласний центр обласного центру дитячого і юнацького туризму та екскурсій,
тел. 8 0432 35-0707 , 35-4151
тел. (04343) 2-66-79,
2-66-17
	
Волинська область	
1.		Луцький замок	м. Луцьк	Один з не багатьох середньовічних замків України, який зберігся до наших днів. Закладений литовським князем Любартом. 
У 1429 році князь Литви Вітовт приймав у замку монархів Європи.
У криптах собору Іона Богослова, руїни якого знаходяться на замковому дворищі, є поховання руських князів.	Адміністрація історико-культурного заповідника “Старе місто”
тел. (0332) 72-45-88	
2.		Костел Святих Апостолів Петра і Павла, монастир Єзуїтів	м. Луцьк	Монастир єзуїтів з колегіумом і великим Петро-Павлівським костелом будувався впродовж 1616-1639 рр. за проектом італійського архітектора Джакомо Бріано. Комплекс входив у систему укріплень Окольного замку, про що свідчать бійниці.
Єзуїтська колегія була найвідомішим навчальним закладам міста. Вона славилася багатою бібліотекою старовинних книг та студентським театром. Костел Святих Апостолів Петра і Павла з останніх десятиріч XVIII ст. діяв як кафедральний храм луцької дієцезії.
Під костелом є 3-х поверхові підземелля, у яких є залишки нижнього костелу, камери підземної в’язниці, поховання священників та міщан.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54	
3.		Покровська церква	м. Луцьк	Це найстаріший із нині діючих християнських храмів Луцька, який згадується старим ще в 1583 році. В церкві Святої Покрови дослідники віднайшли образ Святої Богородиці, одну з найдавніших ікон України (дата написання 1289 рік). Сьогоднішній вигляд храму склався після капітальної перебудови у XVII ст. і добудови дзвіниці у ХІХ ст. 	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54	
4.		Церква Воздвиження Чесного Животворного Хреста Господнього	м. Луцьк	Церква та монастирський будинок зі шпиталем та друкарнею належали Волинському братству, що захищало віру, мову й культуру українців від державного католицизму та ополячення ще в першій половині XVII ст. У криптах храму захоронено визначних діячів освіти та культури. Як от покровительку освіти Галшку Гулевичівну, поета Данила Братковського.
Нині Хресто-Воздвиженська церква, що збереглася не повністю, використовується за призначенням.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54	
5.		Музей-аптека	м. Луцьк	Будинок старої аптеки побудовано родиною Злоцьких на рубежі XVIII-ХІХ ст. Для виготовлення ліків-мазей, настойок і сиропів – аптечна лабораторія використовувала понад 200 видів лікарських рослин. У 1920 роках тут започатковано добування з артезіанської свердловини і продаж мінеральної води. В 1882 році в аптеці працювали Олена та Гілярій Червінські, які товаришували з родиною Косачів, що проживала в Луцьку, і неодноразово виготовляли мазі для Лесі Українки.	Адміністрація аптеки
тел. (0332) 72-38-85	
6.		Мурований стовп	м. Берестечко	Єдиний пам’ятник аріанської віри у Європі, що зберігся. Встановлений у 1601 році на могилі проповідника соцініанства власника м. Берестечка Олександра Пронського. Це мурований стовп вистою 16 м овіяний легендами. На його постаменті є багато надписів і серед них “Станіслав Август король Польський, 1787 рік”. 	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54	
7.		Свято-Успенський кафедральний собор	м. Володимир-Волинський	Правнук Володимира Мономаха, Мстислав Ізяславович, котрий був удільним князем у Володимирі, в 1157 році заклав новий храм на честь Успіня Пресвятої Богородиці. Освячено храм було після розпису, в 1160 році. Цей Собор-усипальниця, адже спокій в храмі знайшли такі князі, як Мстислав, Василько, а також єпископи і місцева знать. Це єдина пам’ятка архітектури на території сучасної Волині, що дійшов до нас з часів Київської Русі.	Адміністрація Володимир-Волинського краєзнавчого музею 
тел. (04145) 2-19-11	
8.		Василіанська церква-ротонда	м. Володимир-Волинський	Храм відноситься до видатних пам’яток української архітектури, яка відображає епоху становлення національного мистецтва із самобутніми формами, що ввібрали в себе місцеві особливості архітектури періоду феодальної роздробленості. Перший документальний спогад про цю пам’ятку відноситься до 1523 року. За легендою, після вдалого походу, князь Володимир, якому у хрещенні було надано ім’я Василій, наказав збудувати з каменя і цегли святиню. Мужніми воїнами протягом 1 дня було начебто і зведено цей мініатюрний храм.	Адміністрація Володимир-Волинського краєзнавчого музею 
тел. (04145) 2-19-11	
9.		Костел Іокима та Анни	м. Володимир-Волинський	Костел побудовано в 1752 році на місці дерев’яного в стилі пізнього бароко, у вигляді трьохнефного базиліка на честь Анни, матері Данила та Василька. Цікавий храм своїми підвалами, які перекриті циліндричними склепіннями, де за переказами замуровано скарб одною з польських королів, безпосередньо його шабля і, можливо, корона.	Адміністрація Володимир-Волинського краєзнавчого музею 
тел. (04145) 2-19-11	
10.		Зимненський Святогірський жіночий монастир	с. Зимне Володимир-Волинського району	Князь Володимир заклав у 1001 році князівську резиденцію з храмами: на горі – на ім’я Успіня Божої Матері, а біля її підніжжя – на честь Святої Трійці. В 1495 році на місці дерев’яної Свято-Успенської церкви князь Федір Чарторийський побудував Великий Свято-Успенський кам’яний собор. Від часів Володимира зберігся “Терем Святого Володимира”, кам’яна будівля з келіями. На території святині під Свято-Успенським собором збереглися підземелля схожі на Києво-Печерські. На їх стінах є надписи, які вказують на місця давніх поховань. Головна святиня монастиря – Зимненська ікона Божої Матері – подарована монастиреві святим рівноапостольським князем Володимиром. Цією іконою благословив Константинопольський Патріарх шлюб великого князя Володимира з грецькою царівною Анною.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54
Зимненський монастир
тел. (04145) 2-16-16	
11.		Садиба-музей Ігоря Стравінського “Стара Миза”	м. Устилуг Володимир-Волинський район	Устилуг – невеличке містечко, що розташувалось в усті р. Луги, яка впадає в р.Західний Буг, звідси і назва міста. Згадується в літописі за 1150 рік як один із найбільших і найбагатших портів. Це містечко стало притулком для трьох поколінь родини, всесвітньо відомого композитора Стравінського. 
“Стара Миза” - це будинок І.Стравінського, що був побудований за його власним проектом на зразок швейцарського шале в 1907 році на місті колишньої садиби князів Любомирських. Нині садиба – це музей та дитяча музична школа.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54
Адміністрація музичної школи
тел. (04145) 9-34-59	
12.		Музей-садиба Лесі Українки	с.Колодяжне Ковельського району	Село Колодяжне для Лесі Українки було джерелом натхнення, яке постійно живило її творчість. Тут вона приживала з 1882 до 1907 р. Напевно, не знайти на Волині іншого куточка, де так легко уявити, в яких умовах жили та працювали українські землевласники кінця ХІХ – поч. ХХ століття.
У літературному музеї, де діє експозиція “Леся Українка і Волинь”, за бажанням туристів проводяться оглядові екскурсії “Літературний і життєвий шлях Лесі Українки”, “Лісова пісня” Лесі Українки; “Трагедія родини Косачів”, “Садиба і меморіальні будинки Косачів”.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54
Адміністрація садиби-музею Лесі Українки
тел. (03352) 9-02-24	
13.		оз.Нечимне	с.Скулин Ковельського району	Нечимне… Жива легенда поліського краю. Світ дивних казок і повір’їв, який мов те вічне джерело, дає людям наснаги і дух, що не вмирає.
Серед лісового масиву Скулинського лісництва, що на Волині, розкинулося мальовниче урочище Нечимне – цікава і своєрідна пам’ятка природи з якою пов’язана одна з найславетніших сторінок культури нашого народу. Саме це урочище надихнуло велику українську поетесу Лесю Українку на створення поетичної драми-феєрії “Лісова пісня”.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54
Адміністрація садиби-музею Лесі Українки
тел. (03352) 9-02-24	
14.		Шацький національний природний парк 	смт.Шацьк 	Створений у 1983 році з метою збереження озерного комплексу і мальовничих ландшафтів, для охорони рідкісних видів флори і фауни, використання рекреаційних ресурсів. Площа 32,8 тис.га. на території парку знаходиться 24 озера, найбільшим з яких є Світязь (глибина – 58,4 м), розташовано екологічні стежки “Світязянка” та “Лісова пісня”.
На берегах озер знаходяться бази відпочинку, спортивні та дитячі табори, санаторій “Лісова пісня”, пансіонат “Шацькі озера”, щорічно проводиться пісенний фестиваль “На хвилях Світязя”.	Волинський обласний центр туризму, спорту та екскурсій. Екскурсійний відділ тел. (03322) 4-81-54
 	
Дніпропетровська область	
7.		“Місто на трьох пагорбах”(оглядова по Дніпропетровську)
		Відвідування Історичного музею імені Яворніцького. Відвідування Дніпропетровської діорами "Битва за Дніпро". Алея героїв, меморіал "Вічної слави", оглядовий майданчик на р. Дніпро і лівий берег Дніпропетровська, пам'ятник генералу Пушкіну; Експозиція військової техніки, меморіальне кладовище;
Свято-Преображенський собор, Верстова миля; меморіалу: "Скорботна";
Потемкинського палацу; Зеленого театру;
Монастирського острова і Св. Миколаївської церкви. Відвідини "Національного центру аерокосмічного утворення молоді".
Тривалість автобусної екскурсії – 3 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765. 	
8.		Переправа-переправа” (с. Військове).
		Відвідування Дніпропетровської діорами “Бій за Дніпро”. Відвідування меморіалу радянським воїнам у с. Калиновка, меморіалу на честь усіх військових з'єднань у с. Військове. Покладання квітів. Тривалість автобусної екскурсії – 5 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472811, 472765.	
9.		“Місто-солдат”(оглядова по Дніпропетровську).
		Початок екскурсії. Знайомство з монументом Вічної Слави на честь радянських солдатів, партизанів і підпільників, що загинули у Великій Вітчизняній війні. Пам'ятник Генералу Пушкіну (Танк Т-34). Жовтнева площа алея Визволителів, пам'ятник А.К. Матросову
Міська набережна, пам'ятники Воїнам-афганцям, В. Ф. Маргелову. 
Відвідування Дніпропетровської діорами “Битва за Дніпро”. Тривалість автобусної екскурсії – 3 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
10.		“Дорога до храму” (до Ново московського Свято-Троїцького собору).
		Відвідування Новомосковського Свято-Троїцького собору, побудованого без єдиного цвяха по проекті народного архітектора Якова Погрібняка
Відвідування найстаршого чоловічого козачого Самарського пустельного Святого-Миколаївського монастиря. Тривалість автобусної екскурсії – 4 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
11.		“Чарівні джерела” (до народних майстрів Петриківки).
		Відвідування творчого об'єднання “Петриковка”, творчих майстерень, знайомство з майстрами і технікою розпису. Відвідування філії Дніпропетровського художнього музею – виставка робіт знаменитого майстра Ф.С. Панко. Тривалість автобусної екскурсії – 6 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
12.		„Сучасна українська ферма запрошує (Синельніківський район). 
		Знайомство з прогресивними формами вирощування домашніх тварин і птахів і відходу за ними в АТЗТ “АГРОСОЮЗ”. 
Відвідування навчального центру, страусину ферму, свиноферму з унікальним родильним відділенням і коров'ячою фермою, єдині на Україні. Тривалість автобусної екскурсії – 5 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
13.		„Шляхами козацької слави” (до м.Запоріжжя на о.Хортиця)		Відвідування історико-меморіального комплексу – Запорізького дуба.
Огляд греблі, електростанції, порту ім. Леніна, Дніпрогесу. Відвідування заповідного о. Хортиця, музею історії запорізького козацтва (можлива спеціалізована екскурсія-гра для дітей молодшого шкільного віку); пам'ятного пагорба, спорудженого на честь 500-річчя запорізького козацтва. Тривалість автобусної екскурсії – 11 год.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
14.		Брянська (Миколаївська церква Дніпропетровський Дім органної та камерної музики 	м.Дніпропетровськ Брянська (Миколаївська) церква пр. Калініна 	Церква була споруджена і 1915 р. Автори проекту - єпархіальний архітектор Г.І.Туровець а Е.Й.Константинович петербурзький архітектор-художник. В "Ежегоднике Императорского общества архитекторов й художников" в Петербурзі за 1914 рік є ескіз іконостасу для церкви Брянського заводу, який виконав архітектор Е.Й.Константинович. А в Дніпропетровському художньому музеї зберігаються фотографії окремих інтер'єрів храму. Церква була багата прихожанами. Її відвідували не тільки робітники Брянського заводу, а й мешканці міста. 
Храм кам'яний, п'яти купольний в формі ротонди. Оригінальні портики із чотирьох колон увінчані нарядним фронтоном. Чотирьохярусна дзвіниця з хрестом з західної сторони зачаровує витонченістю своєї відділки . В свій час на фризі був розміщений надпис, виконаний слов'янською золотою в'яззю із Євангельських виразів. В 1979 році рішенням СМ УРСР Брянська (Миколаївська) церква була затверджена архітектурним пам'ятником республіканського значення.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
15.		Будівля Центру дитячо-юнацької творчості Дзержинського району 	Дзержинський район, вул. Революційна, 13. 	Двоповерхова будівля сірого кольору. Перше призначення - „діловий клуб", який був відкритий у 1936 році. Потім в приміщенні був Палац Металургів, з 1956 Палац піонерів. На сьогодні Центр дитячої та юнацької творчості. 	Центр дитячо-юнацької творчості 
Дзержинський район, 
вул. Революційна, 13	
16.		Пам'ятник Богдану Хмельницькому 	Південна сторона парку Богдана Хмельницького 	Гетьман Богдан Хмельницький зображений у повний зріст. Без кашкета з булавою за паском. Височить на триметровому постаменті із залізобетону. Встановлений в 1954 р. до 300-річчя з’єднання України з Росією. 	Центр дитячо-юнацької творчості 
Дзержинський район, 
вул. Революційна, 13.	
17.		Центр народного мистецтва “Петриківка”	Смт. Петриківка
вул.. Леніна.
	Будинок в 3 поверхи, в якому знаходяться майстерні художників, виставкова зала, токарний цех У дворі – склад.	Смт. Петриківка,
вул.. Леніна,
Дніпропетровська обл.
тел. 8(234)22270.	
18.		Музей-садиба Соколенко.	Смт. Петриківка пер. Грушевий,5.	Розміщені роботи на дереві та папері Соколенка В.І. та його дружини.	Смт. Петриківка,
пер. Грушевий,5
Дніпропетровська обл.
тел. 8(234)22270.	
19.		Жовтоводський історичний музей ім. Пригожина. 	м. Жовті Води, Вул.Петровського, 25, 
біля поліклініки №2 .	Це двоповерхова будівля жовтого кольору. На першому поверсі розташовані 5 залів. Це зали присвячені: історії козацької доби; зародженню та розвитку міста Жовті Води; подіям Великої Вітчизняної війни; відбудові міста та розвитку різних галузей промисловості; будівельним організаціям міста. На другому поверсі розташовані виставочні зали. 	Дніпропетровська область,
 м. Жовті Води, 
вул. Петровського, 25.	
20.		Курган № 1643 Місце битви запорозьких козаків з польсько-шляхетським військом. (06.05.1648р.). 	м. Жовті Води, вулиця Петровського,26 (на території міської лікарні №2). 	Курган з вертикальною підпірною стіною з природного каменю, що прикрашена барельєфом (висота 3 метри). 	Дніпропетровська область, 
м. Жовті Води, 
вул. Петровського, 25.

21.		Місце розташування першої Запорізької Січі -Томаківської. 	м. Марганець, вул.. Острів (колишній Острів Томаківка) 	На території, де колись була перша Запорозька Січ – Томасівська, встановлено пам'ятний знак з написом, на колишній найвищій сторожовій козацькій могилі височить хрест. Зараз частина території с. Томаківка заселена людьми, єдина вулиця-Острів; мальовнича природа-плавні степові квіти і трави, річки - привертають увагу туристів.
У 2-й половині 16-го ст. - 1-ій половині 17-го ст. на о. Томаківка (нині частково затоплений водами Каховського водосховища) розміщувалась перша Запорозька Січ –Томаківська. Саме звідси розпочав свій похід за визволення України з-під влади Речі Посполитої Богдан Хмельницький.	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
22.		Курган “Нечаєва Могила”. 	За 2 км на північний схід від с. Лебединське Нікопольського району.	Курган Нечаєва Могила розташований серед степу, має висоту 17 метрів. Єдиний царський скіфський курган, який відноситься до недосліджених курганів скіфської еліти. Під час війни Нечаєва Могила. була ключовою позицією на півночі оборонної лінії противника , зведеної навколо Нікополь – Марганець кого басейну. За взяття висоти загинуло біля 1 ,5 тис. Воїнів; імена яких встановлені. Пошук продовжується. 9 Травня 1993р. урочисто відкритий меморіальний комплекс “Висота – 167.3 Нечаєва Могила”. 	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
23.		Орджонікідзевський народний історико - краєзнавчий музей ім.. М.А.Занудька. 	м. Орджонікідзе, вул. Пушкіна.
 	Загальна площа 220 кв.м. Експозиційна площа 200 кв.м. Музей налічує 7 експозиційних розділів. Флора і фауна нашого Краю. Первісний лад. Чортомлицька Січ. Зародження марганецької промисловості. Побут українського народу. Гірничий край у роки Другої світової війни. 	Дніпропетровська обл.., 
м. Орджонікідзе, 
вул. Пушкіна, 8, 
тел. (05667) 4-3109.	
24.		Оголення гранітів дніпропетровського комплексу (р. Кам'янка). 	Розташований біля с.Токовського Апостолівського р-ну на берегах р. Кам'янки. Від зупинки Новий автовокзал (м.Орджонікідзе) на маршрутному автобусі до с.Токовського. 	Річка Кам'янка в р-ні с.Токовського протікає в каньйоні з висотою скель до ЗО м. Скелі складені токовськими гранітами (ізотопний вік 2770 -2600 млн. років), рожево-сірими, бузково-рожевими, бузково-червоними середньозернистими або нерівномірно зернистими до порфировидних, масивними пегманітовими та кварцевими жилами. В цьому районі на р. Кам'янці в багаточисельних кар'єрах розробляються граніти Токовського масиву, що від носяться до дніпропетровського комплексу архейського віку. В руслі р. Кам'янки граніти утворюють пороги та водоспад висотою до 4 м. Місцевість виключно живописна. 	Дніпропетровська обл.., 
м. Орджонікідзе, 
вул. Пушкіна, 8, 
тел. 8 (05667) 4-31-09.	
25.		Новомосковський свято-Троїцький собор. 	м. Новомосковськ,
площа Перемоги, 1 	Трьохпрестольна церков: середній, головний престол, в ім'я Пресвятої Трійці -Отця, Сина і святого Духа; з правого боку - в ім'я Святих Апостолів Петра і Павла; зліва - в ім'я трьох Святителів-Василя Великого, Григорія Богослова та Іона Златоуста. Це унікальний , єдиний такого типу, храм не тільки в Україні, а й у світі загалом. За своїм об'ємом - найбільша сакральна дерев'яна споруда у світі. 	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
26.		Самарський Свято-Миколаївський чоловічий монастир. 	Новомосковський район,
вул..Монастирська, 1. 	Комплекс будівель кінця 18 - початку середини 20 століть. Церква Святого Миколая, Преображенська трапезна церква та підземний Притвор Кірика та Уліти. 	Дніпропетровський дитячо-юнацький центр міжнародного співробітництва,
49094, м. Дніпропетровськ, вул. Овражна, 49-а, 
тел. 8 (0562) 472-811, 472765.	
Донецька область	
1.		Українським степовий природний заповідник-відділення “Кам'яні могили”
	Володарський район та Куйбишевський район Запорізької області
	Заповідник розташований на Приазовській височині, біля верхів'я маленької річки Каратиш. Особливе враження проводять окремі височини та скелисті гряди, які піднімаються над степом нa 75-124 м. Їх вік перевищує два мільярди років. Ці скали - залишки давніх вулканів. Вони мають дуже вигадливі форми завдяки процесам вивітрювання, що відбувалися протягом тисячоліття.
На ділянці площею 411 га збережено унікальний степовий ландшафт із характерною флорою та фауною. Багато видів занесені до Червоної Книги. Поєднання виходів корінних гірських порід, що складають Український щит із степовою рослинністю, викликають у відвідувачів заповідника захоплююче враження.	Донецький обласний центр туризму та краєзнавства, м. Донецьк, вул. Челюскінців, 189, тел. (062) 311-02-38

2.		Український степовий природний заповідник “Хомутовський степ”
	20 км від узбережжя Азовського моря
	“Хомутовський степ” служить природним еталоном для вивчення ґрунтів, флори, фауни, встановлення оптимальних умов для збереження ксеротичного варіанту степів ІІриазов'я. Знайомство із заповідником починається з музею, де експонатами с чучела тварин і гербарії. Музей завжди відкритий. Також .відвідувачі мають змогу побачити степ у такому вигляді, яким він був до початку активного розорювання.	Донецький обласний центр туризму та краєзнавства, м. Донецьк, вул. Челюскінців, 189, тел. (062) 311-02-38
	
3.		Національний природний парк “Святі Гори”
	Слов’янський, Краснориманський та Артемівський райони,
м. Святогірськ
	Загальне площа парку - 40418 га. Серед рівнинних національних парків України цей парк є еталоном поєднання унікальної природної та культурної спадщини. Гармонійне поєднання природного дендропарку, культурно-історичних пам’ятників, лікувально-кліматичних умов обумовлюють високий рекреаційний потенціал пapку. Основні рекреаційні ресурси парку ліси, площа яких складає більше 92 % від загальної. На території парку розташовано 129 археологічних об'єктів і 75 пам'яток історії. Проводяться екскурсії маркованими екологічними стежками, організовується короткочасний відпочинок у наметах (у спеціально відведених місцях). Дуже популярні еколого-краєзнавчі екскурсії по маршрутах “Гори Артема” (флора і фауна крейдяних гір, із відвідування пам'яток, що там розташовані), та “Екологічно стежка "Дубовий Гай". На території парку розташована Святогірська Святоуспенська Лавра (одна з трьох, що існують в Україні).	Артемівський центр туризму, краєзнавства та екскурсій,
м.Артемівськ, 
вул. Горбатого, 42 тел.(0б274) 6-33-22
	
4.		Геологічна пам’ятка природи – Клебан-Бикське оголення нижньопермського періоду 	Костантинівський район, Клебан-Бикське водосховище на р. Бичок (ліва притока р. Кривий Горець) 	Головна особистість Клебан-Бикського оголошення – вихід на денну поверхню гірських порід, які утворилися у прибережних ділянках древнього Пермського моря. У цих виходах перигенні вапняки та глини зустрічаються разом із алевритами. Вапняки Клебан-Бикського оголення містять залишки давніх викопних тварин, що мешкали у Пермському морі.
На кам’яних схилах Клебан Бикського оголення зустрічаються дуже своєрідна рослинність: різні види полині, чабрець. На підошвах схилів розвинена лугова рослинність. Вдовж схилів створені рукотворні насадження водоохоронного призначення.	Донецький обласний центр туризму та краєзнавства, м. Донецьк, вул. Челюскінців, 189, тел. (062) 311-02-38
	
5.		Великоанадольське лісництво 	Волноваський район	Великоанадольське лісництво розташоване в центральній частині Великоанадольського держлісхозу. Це перший лісовий масив штучного походження в степовій зоні Донецької області. Він був заснований у 1843 році В.Є.Графом. Насадження лісового масиву почалося як експеримент. Були знайдені ґрунти, що свідчили про існування на ній території лісів, які зникли внаслідок зміни клімату. Експеримент виявився вдалим. 
На сьогодні день площа Великоана-дольського лісу складає 2901 га. На території лісництва розташований Музей лісу, колекція стародавніх кам’яних статуй, знайдених на території, яку зараз займає ліс. 
На території лісництва працює Лісовий технікум. Спеціально виділено та обладнано ділянку для відвідування та відпочинку “Форест-парк”. 	Донецький обласний центр туризму та краєзнавства, м. Донецьк, вул. Челюскінців, 189, тел. (062) 311-02-38
	
Житомирська область	
1.		Обласний краєзнавчий
музей
	м. Житомир
	У картинній галереї представлено живопис майстрів пензлю Італії, Голландії, Німеччини; Франції, Польщі 16-19 ст., український іконопис. В етнографічному відділі представлено Поліську традиційну садибу і побут поліщуків кінця 19 ст. У відділі природи представлені багаті зоологічні, орнітологічні та геологічні колекції.
	Житомирський обласний науково-методичний центр культурно-інформаційного забезпечення, туризму та екскурсійної діяльності,
м. Житомир, 
вул.М. Бердичівська. 25, оф.54, тел.: (0412) 37-22-20; 37-42-57.	
2.		Меморіальний будинок-музей С Кopoльова та. експозиція “Космос”.
	м. Житомир
	Відтворена за спогадами матері вченого квартира, де сім'я Корольових мешкала 1906 - 1908 роки. В експозиції “Космос” представлена унікальна колекція зразків космічної техніки та спорядження.
	Житомирський обласний науково-методичний центр культурно-інформаційного забезпечення, туризму та екскурсійної діяльності.,
м. Житомир, вул.М.Бердичівська, 25, оф.54. тел.: (0412) 37-22-20, 37-42-57.	
3.		Костел “Босих
кармелітів”
	м. Бердичів
	Польська фортеця, пам'ятка історії та архітектури 16 ст. державного значення, музей історії м. Бердичева
	Житомирський обласний науково-методичний центр культурно-інформаційного забезпечення. туризму та екскурсійної діяльності,
м. Житомир,
вул.М.Бердичівська, 25, оф.54. тел.: (0412) 37-22-20, 37-42-57.	
4.		Музей .Лесі Українки
	м. Новоград-Волинський
	Літературно-меморіальний комплекс, який складається з меморіальної частини, відділу вшанування “Серед живих жива", а також просторого заквітчаного дворика.
	Житомирський обласний науково-методичний центр культурно-інформаційного забезпечення, туризму та екскурсійної діяльності, 
м. Житомир, 
вул.М, Бердичівська, 25. оф.54. тел.: (0412) 37-22-20, 37-42-57.	
	Маєток графів Ганських. Парк
	Ружинський район, с.Верхівня
	Пам'ятки історії, архітектури та садово-паркової культури кінця 18 - початку 19 ст., занесеної до реєстру національних святинь України. Літературно-меморіальний музей Оноре де Бальзака.
	Житомирський обласний науково-методичний центр культурно-інформаційного забезпечення, туризму та екскурсійної діяльності, 
м. Житомир,
вул.. М. Бердичівська, 25. оф.54, тел.: (0412) 37-22-20, 37-42-57.	
Закарпатська область	
1	Гора Говерла.	Рахівський район.	Найвища гора Українських Карпат, висота 2061м.	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1
Тел. (03132) 2-1165, 2-2252.	
2	Гори , висота яких перевищує 2000 метрів: Петрос, Гутин-Темнатик, Бребенескул, Піп Іван Чорногорський, Ребра.	Рахівський район.	Ці гори входять до Чорногорського хребта	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1
Тел.. (03132) 2-1165, 2-2252.
ТОВ „НІМС-ТУР”
смт. Ясіня, вул..Грушевського,8
Тел. (03132) 4-24-28.	
3	Карпатський біосферний заповідник.	Рахівський район.	Територія заповідника віднесена до найцінніших екосистем Землі і входить до міжнародної мережі біосферних резерватів ЮНЕСКО. Це унікальний високогірний район України, де разом з природою збереглася самобутня гуцульська культура корінних жителів краю.	Карпатський біосферний заповідник
8 (03132) тел.2-21-93, 2-26-28.
ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1
тел. (03132) 2-1165, 2-2252.	
4	Географічний Центр континентальної Європи.	с.Ділове Рахівського району.	Встановлений символічний монументальний знак у 1887 році.	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1
Тел. (03132) 2-1165, 2-2252. 
ТОВ „НІМС-ТУР”
смт. Ясіня, вул..Грушевського,8
тел. (03132) 4-24-28.	
5	Долина нарцисів.	м. Хуст,
урочище “Киреші”.	Природне місце в урочищі Киреш поблизу міста Хуст , де росте дикий вузьколистий нарцис, єдине місце в Європі. Площа 80 га.	м.Хуст, вул.. Сливова,39.
ТОВ „Нарцис”
тел. (03142) 5-32-96, 5-31-70.	
6	Фетро - фільцева фабрика.	м. Хуст.	Знаменита далеко за межами області фабрика по виготовленню головних уборів, вироби якої носили всі без винятку перші особи колишнього СРСР.	м.Хуст, вул.. Сливова,39.
ТОВ „Нарцис”
Тел. (03142) 5-32-96, 5-31-70.	
7	Красне поле.	с. Рокосово Хустського району.
	Місце бою молодих захисників проголошеної Закарпатської України проти військ хортівської армії,1939 рік	м.Хуст, вул.. Сливова,39.
ТОВ „Нарцис”
Тел. (03142) 5-32-96, 5-31-70.	
8	Водяна музей-кузня “Гамора”.	с.Лисичево Іршавського району.	Кузня-музей “Гамора” створено близько 300 років тому на березі річка Лисичанка, води якої приводять в рух водяне колесо, а те в свою чергу приводить у дію рух молота, вага якого 125 кг.	Іршавська районна станція юних туристів. 
м. Іршава, вул.І.Франка,2
тел. (03144) 2-13-58.	
9	Музей партизанської слави.	с.Чорний Потік Іршавського району.	Матеріали музею висвітлюють висадку і діяльність партизанського загону на чолі Дюли Урсти та Івана Прищепи.	Іршавська районна станція юних туристів. 
м. Іршава, вул.І.Франка,2
тел. (03144) 2-13-58.	
10	Вузькоколійна залізниця.	У долині річки Боржава.	На території трьох адміністративних районів: Іршавського, Виноградівського, Берегівського у 1907-09 роках була збудована вузькоколійка довжиною 107 км. З часом вона втратила своє значення і рух тут припинився. Зараз йде відновлення відрізку Іржава-Хмільник-Виноградово.	Іршавська районна станція юних туристів. 
м. Іршава, вул.І.Франка,2
тел. (03144) 2-13-58.	
12	Солотвинська солекопальня та соляні озера.	смт. Солотвино Тячівського району.	Соляні шахти, початок яких починається за часів римської імперії. На базі соляної шахти на глибині 300м розташована алергологічна клініка державного значення, яка відкрита у 1968 році та у 1976 році відкрита найбільша у світі алергологічна лікарня, а також діють оздоровчі комплекси на базі соляних озер, лікувальна дія ропи та палагових грязей прирівнюється до всесвітньо відомого Мертвого моря в Ізраїлі.	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1,
тел. (03132) 2-1165, 2-2252.
ТОВ „НІМС-ТУР”
смт.Ясіня, вул..Грушевського,8,
тел. (03132) 4-24-28.	
13	Великоугольківські карстові печери : Кам’яні ворота, Дірявий камінь, Ведмеже ікло та ін.	с.Велика Уголька Тячівського району.	Печери захоплюють своїми сталактитами і сталагмітами.
Відносяться до Карпатського біосферного заповідника.	Карпатський біосферний заповідник.
8 (03132) тел.2-21-93
2-26-28.	
14	Музей ім. І.І. Кубинця	с. Новоселиця, вул. Борканюка, Тячівського району	Матеріали музею розповідають про новосельця Івана Кубинця-Героя Радянського Союзу та односельчан, які брали участь у визвольній Великій Вітчизняній війні.	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1,
тел. (03132) 2-1165, 2-2252. 
ТОВ „НІМС-ТУР”
смт.Ясіня, вул..Грушевського,8
тел. (03132) 4-24-28.	
15	Музей С. Вайди.	с.Дулово Тячівського району.	В музеї зібрані матеріали про Героя Радянського Союзу та Героя Чехословаччини танкіста Степана Вайду, який віддав своє життя за визволення Закарпаття та Словаччини.	ТОК „Тиса”
м. Рахів, вул. І.Франка,1,
тел. (03132) 2-1165, 2-2252 .
ТОВ „НІМС-ТУР” смт.Ясіня, вул.Грушевського,8,
тел. (03132) 4-24-28.	
16	Цеолітовий завод.	с. Сокирниця Хустського району.	Єдиний в Україні завод з виготовлення цеолітової продукції. У 1986 році звідси ешелонами вивозили цеоліт у Чорнобильську зону, адже він має унікальну властивість поглинати радіонукліди.	ТОВ „Нарцис”
м.Хуст, вул.. Сливова,39,
тел. (03132) 5-32-96, 5-31-70.	
17	Центр лозоплетіння.	с.Іза Хустського району.	Село знамените далеко за межами області своїми виробами із лози. В селі трудяться цілі сімейні династії.	ТОВ „Нарцис”
м.Хуст, вул.. Сливова,39,
тел. (03132) 5-32-96, 5-31-70.	
18	Мукачівський Миколаївський жіночий православний монастир.	м. Мукачево, Червона гірка.	Монастир славиться свої архітектурними спорудами, зокрема монастирською церквою, розпис якої провели італійські зодчі. На баці цього монастиря працює Мукачівсько-Ужгородська православна єпархія російського патріархату.	Мукачівський центр туризму, краєзнавства учнівської молоді, 
м.Мукачево, вул.Берегівська,23,
тел. (03131) 2-32-89.	
19	Синевирське озеро.	с. Синевирська Поляна Міжгірського району.	Озеро утворилося близько 11 тис. років тому. Його в народі нарекли „Морським оком”. Розташовано в горах на висоті 989 метрів над рівнем моря, площа поверхні 7 га, глибина близько 20 метрів.	МП “Малес-Синевир-Тур”
с. Синевирська Поляна,335-А Міжгірського району
тел. (03146) 2-7558.	
20	Музей лісу і лісосплаву.	с. Синевир, урочище Чорна ріка, Міжгірського району.	Музей - це унікальна технічна споруда ХІХ ст. Дерев’яна гребля на Чорній річці довжиною 80 м., шириною 5,5м., висотою від річкового дна 3,5 м. зведена 1830 році за проектом австрійського інженера Краузе. Споруда використовувалася для сплаву лісу.	МП “Малес-Синевир-Тур”
с. Синевирська Поляна,335-А Міжгірського району
тел. (03146) 2-7558.	
21	Лемківська садиба.	с. Зарічево Перечинського району.	Унікальна споруда часів ХІХ ст. , де представлено матеріали про життя і побут лемків періоду ХУІІІ та ХІХ ст.	ТОВ „Бусоль-Вояж”, 
м. Ужгород, вул. Висока ,8
Тел (03122) 3-52-92.	
22	Барельєфна дошка листоноші Федору Фекете.	с. Тур’я-Ремета Перечинського району.	Єдиний у світі пам’ятник листоноші, який пішки долаючи понад 50 км через гори приносив пошту і заробітну плату робітникам Тур’я - Реметівського металургійного заводу.	ТОВ „Бусоль-Вояж”,
м. Ужгород
вул. Висока ,8
Тел. (03122) 3-52-92.	
23.		Ужгородський замок.	м.Ужгород, вул..Капітульна,33.
	Заснування фортеці припадає на ІХ-ХШ ст. Фортеця займає площу у 2,5 га. Це масивна двоповерхова споруда у стилі ренесансу. З трьох боків замок був оточений вирубаним у скелі сухим ровом 15-20 м завширшки і 5-10 м глибиною.
Зараз в Ужгородському замку розташований закарпатський краєзнавчий музей, де зібрано багатий археологічний. краєзнавчий та культурологічний матеріал.	Ужгородський замок
вул.Капітульна,33,
Тел. (03122) 61-60-22,
„ЗАКАРПАТТУРИСТ”
м.Ужгород, вул.Кошіцька,30,
Тел. (03122) 3-7019, 3-4317.	
24.		Мукачівський замок.	м. Мукачево.	У ІХ-Х ст. на Замковій горі існувало дерев’яне укріплення слов’ян. Сучасного вигляду замок набув у ХVП-ХVШ ст., коли було закінчено забудову всіх чотирьох терас Замкової гори.
Сьогодні замок майже повністю відреставрований. У приміщеннях замку розташована експозиція філії Закарпатського обласного краєзнавчого музею.	Мукачівський центр туризму, краєзнавства учнівської молоді, 
м.Мукачево, вул.Берегівська,23,
тел. (03131) 2-32-89.
МКП „Меридіан”
м. Мукачево,
вул.. Пушкіна,13/3,
 Тел. (03131) 2-8538, 5-4108.	
25.		Замок графів Шенборнів.	с.Карпати Мукачівського району.	В 1890 році на місці старого дерев’яного будинку зводять романтичний замок у стилі ренесансу. У проект палацу вкладено своєрідну символіку. За основу взято складові астрономічного року. Кількість вікон та дверей 365 – відповідає кількості днів у році, 52 кімнати – кількості тижнів, 12 башень – скільки місяців у році. Сьогодні в замку розміщений санаторій „Карпати”	Мукачівський центр туризму, краєзнавства учнівської молоді, 
м. Мукачево, вул.Берегівська,23,
тел. (03131) 2-32-89.
м. Мукачево,
МКП „Екскурсія”,
пл.Федорова,4,
тел. (03131) 2-3177, 2-1573.	
26.		Хустський замок.	м. Хуст.	У 1191 році угорські королі закінчили будівництво фортеці, яке тривало понад 100 років. замок було збудовано для захисту „соляного” шляху з Мараморошу до Центральної частини Угорського королівства. В 1766 році блискавка влучила у порохову вежу замка, внаслідок чого замок було зруйновано.	м.Хуст,
вул.. Сливова, 39,
ТОВ „Нарцис”,
Тел. (03142) 5-32-96,
5-31-70.	
27.		Виноградівський замок.	м. Виноградово.	У ХІ ст. на місці слов’янського городища угорські королі будують укріплення для захисту кордонів держави. Замок Канків неодноразово переходить до рук різних феодалів. Проте у 1557 році замок був зруйнований королівськими військами Австрійської імперії.	м. Мукачево,
МКП „Екскурсія”,
пл.Федорова,4,
тел. (03131) 2-3177, 2-1573.	
28.		Невицький замок.	с. Невицьке Ужгородського району.	Замок уперше згадується на початку ХІУ ст. як опорний пункт місцевої феодальної фронти проти королівської влади Карла Роберта Анжу.
У 1644 р. під час релігійних війн трансільванський князь Дьордь П Ракоці повністю зруйнував його.	Закарпатський обласний центр туризму, краєзнавства, екскурсій і спорту учнівської молоді, 
м.Ужгород, вул.Висока,8,
Тел. (03122) 3-25-69, 3-41-45.	
29.		Чинадіївський замок.	с. Чина дієво Мукачівського району.	Уперше селище згадується в 1214 році як Сент-Міклош. Замок побудований у ХУ ст. баронами Перені. В 1726 р. імператор Карл УІ дарує домінію, а разом з нею село, архієпископу Шен борну, рід якого володів Чинадієвом майже два століття.	Мукачівський центр туризму, краєзнавства учнівської молоді,
м. Мукачево,
вул. Берегівська,23,
тел. (03131) 2-32-89,
МКП “Екскурсія”,
м. Мукачево, пл.Федорова,4, 
тел. (03131) 2-3177, 2-1573.	
30.		Середнянський замок.	с. Середнє Ужгородського району.	У ХШ ст. на місці сучасного селища Середнього був збудований замок найвпливовішого в Західній Європі католицького рицарського ордеру тамплієрів (храмовників). У 1703-1711 рр. замкові було нанесено значні пошкодження після чого він не відбудовувався. Єдиний замок на Закарпатті, який побудовано на рівнині.	ТОВ „Бусоль-Вояж”, 
м. Ужгород, вул. Висока ,8,
Тел (03122) 3-52-92. “ЗАКАРПАТТУРИСТ”
м. Ужгород,
вул. Кошіцька, 30.
тел. (03122) 3-7019, 3-4317.	
31.		Королівський замок.	c. Королево Виноградівського району.	У другій половині ХШ ст. Бейла ІУ закладає кам’яний замок для укріплення кордонів держави. Довжина верхньої частини замку 52 м, ширина – 47 м., товщина стін більше двох метрів. Будова мала форму квадрата.
За наказом імператора Леопольда І у 1672 році замок було зруйновано.
	МКП „Екскурсія”,
м. Мукачево,
пл.Федорова,4,
тел. (03131) 2-3177, 2-1573	
32.		 Адміністративний будинок.	м.Ужгород, пл. Жупанатська, 3. 	Будівля зведена в 1809 році. Рідкісна пам’ятка архітектури раннього класицизму в Ужгороді, зведена будівля в 1809 році в стилі пізнього бароко. В середині фонтону будинку міститься герб Ужанського Комітату: водній руці пучок колосків пшениці, а в другій – дубова гілка з жолудями, що символізувало родючість Ужанської долини.	“Закарпаттурист”
м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17.

33.		Будинок лісництва.	м. Ужгород, вул. Дьєндєші,8. 	Будинок лісництва зведений кінець ХVІ – початок ХVІІ ст. Він є найбільш раннім пам’ятником історії житлової архітектури. Зустрічається і інша назва – садибний будинок на Радванці. Дійшов до наших днів у перебудованому вигляді (1948 р.). У цьому будинку народився у 1629 році відомий угорський поет, автор поеми “Муранська Венера” А. Дьєндєші	“Закарпаттурист”.
м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
34.		Храм святої Анни „Горянська Ротонда”.	м. Ужгород. мікрорайон Горяни, пров. Музейний.	Архітектурна пам’ятка середньовіччя ХІІ–ХV ст. Невеличка церква-ротонда святої Анни за своїми архітектурними параметрами не має аналогів на Україні. Схожих ротонд у світі знаходиться лише дві (обидві в Угорщині). Архітектура і живопис Горянської Ротонди свідчать про широкі культурні зв’язки Закарпаття в середні віки, сприйняттям ним найновіших культурних надбань свого часу.	“Закарпаттурист”
.м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
35.		Кафедральний греко-католицький собор.	м. Ужгород, вул. Капітульна,9.	Кафедральний собор –історико-архітектурна пам’ятка ХVІІ ст. (1646 р.) Він був збудований як римо-католицький. У 1775 році імператриця Марія-Терезія передала храм у володіння греко-католицькій Єпархії. В соборі зробили комплекс художніх робіт такі видатні художники, як Фердинанд Видра та Йосип Бокшай. Історія собору зв’язана з діяльністю двох відомих єпископів А. Бачинським і Т. Ромжі Всередині храму зберігається прах єпископа-мученика Т. Ромджі. 	“Закарпаттурист”
.м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
36.		Ужгородський замок – фортеця.	м. Ужгород, вул. Капітульна, 33. 	Заснування замку припадає на ІХ – ХІІІ ст. тобто на часи Київської Русі Пам’ятка військово-оборонної архітектури середньовіччя Х –ХVІ ст. Сьогодні на території Ужгородського замку розташувалися Закарпатський краєзнавчий музей та музей президента Карпатської України Августина Волошина	“Закарпаттурист”
.м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
37.		Шелестівська (Михайлівська) церква. Закарпатський музей народної архітектури та побуту.	м. Ужгород, вул. Капітульна, 33 а 	Шелестівська (Михайлівська) церква, 1977 р. Була побудована в колишньому с. Шелестові. Дерев’яна (дубові бруски), тризрубна, триглава. Притвір і Нав однієї ширини. Верхи східної частини і лава шатрові з заламами, увінчані балочними главками. Над притвором здіймається башта – дзвіниця, яка увінчана двоярусною барочною главкою. Пам’ятка реставрована у 1968 – 1972 роках (архітектори Б. Киназельський, І. Могитич), відноситься до класичних зразків Лемківської школи зодчества . В 1976 р. була перевезена до Закарпатського музею народної архітектури та побуту в Ужгороді. 	“Закарпаттурист”
.м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
38.		Винний льох.	м. Ужгород, вул. Ф. Ракоці,2.	Пам’ятка датується за написом на фасаді 1781 р. і є найбільш ранньою пам’яткою житлової архітектури.	“Закарпаттурист”
.м. Ужгород,
вул. Кошицька, буд. 30, 
тел. (03122) 3-70-19, 3-43-17 	
Запорізька область	
1.		Острів Хортиця -
Національний заповідник
України.

	м. Запоріжжя.

	На острові представлені майже всі природні зони і ландшафти півдня України: справжні, петрофітні, псамофітні і чагарникові степи, балки, байраки, луки, скелі, ліс, стариці, озера і протоки, острівці і кучугури; зростає більше 1000 видів рослин. Налічується 63 пам'ятки археології та історії, з них 33 пам'ятки поставлено на державний облік. Хортиця – це 6 груп курганів, більш двох десятків поселень і стоянок усіх часів, чотири культових центри епохи енеоліту-бронзи, сім прошарків на о. Байда, серед яких шостий прошарок - замок Дмитра Вишневецького, фундатора першої Запорозької Січі; три козацькі зимівники, літописне поселення Протовче, десятки пам'ятних місць, пов'язаних з історією Київської Русі і Запорозького козацтва.	Національний заповідник
„Хортиця",
тел. 8 (0612) 52-72-34,
52-51-88.
Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.

	
2.		Пішохідні та автобусні маршрути на острові Хортиця.
	м. Запоріжжя.	“По слідах Запорізьких Січей” – “Музей Запорізького козацтва”, залишки замка Д.Вишнивецького на о.Байда, історико-культурний комплекс “Запорізька Січ”, етнографічний кінний театр “Козацьке подвір’я”, пам’ятні місця часів козацтва – геологічне утворення “Кам’яна миска, урочище “Січові ворота”, скала Думна тощо.
“Із варяг у греки” – місце вирогідної смерті князя Святослава, слов’янське поселення “Протовче”, перша християнська церква 9 ст. н.е. тощо.
“Давні цивілізації” – святилища і поселення катакомбної культури, епохи бронзи та скіфського часу.
“Воєнні суда ХVІІІ ст.” – редути часів російсько-турецької війни, музей судноплавства.
“Природні ландшафти півдня України” – Національний заповідник “Хортиця” (степи, скелі, ліси, заплави).
“Весняна палітра степу” – НЗ “Хортиця” (рідкісні ранньоквітучі рослини півдня України різних біотопів – степи, скелі, ліси, заплава).	Національний заповідник
„Хортиця",
тел. 8 (0612) 52-72-34,
52-51-88.
Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.

	
3.		Водні екскурсії до пам’ятних та природних місць острова Хортиця і прилеглих територій.
	м. Запоріжжя.	“Навкруги Хортиці” - екскурсія на теплоході, під час якої відвідувачі знайомляться з історичними, археологічними і природничими пам’ятками острова Хортиця.
“Лісова країна Гілея” – водна байдаркова екскурсія по островах і заплавах Дніпра в районні Запоріжжя – залишкам Великої Луки Запорізької.	Національний заповідник
„Хортиця", т. (0612) 527234,
52-51-88.
Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.	
4.		“Кам 'яні Могили " філіал Українського степового природного заповідника.
	Розівський район.	Гранітний останець, який у вигляді двох гірських гряд простягнувся уздовж річки Каратиш. Охороняється унікальний петрофітний (кам'янистий) степ. Флора філіалу складає 485 видів судинних рослин, у тому числі деревій голий та волошка несправжньоблідолускова, які ніде у світі крім Кам'яних Могил не зустрічаються.	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70;
224-02-71.
	
5.		Автобусний маршрут: Запоріжжя – заповідник “Кам’яні Могили” (через м.Орхів, смт Пологи, смт Куйбишеве, смт Розівка) – 178 км	Околиці с.
Терпіння
Мелітопільського
району.

	Пагорб у долині річки Молочної, складений з нагромаджених одна на одну кам'яних брил з піщаників давнього Сарматського моря, що існувало тут ще у третинному періоді. На стінах печер і гротів знайдені малюнки і петрогліфи прадавніх людей. У 1954 році створений однойменний історико-культурний заповідник із краєзнавчим музеєм та постійним штатом
співробітників.	Адміністрація заповідника
тел. 8 (061)92- 94670.
Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.
	
6.		Зоопарк під відкритим небом
“Таврія”.
Автобусний маршрут: Запоріжжя – с.Гайчур (через смт Новомиколаївка і с. Терновате) - 80км.
	с.Гайчур
Новомиколаївського району.
	Територія у 286 га представлена різноманітними ландшафтами: справжній, полинно-злаковий і чагарниковий степи, штучні лісові масиви, річка, штучні озера. На цій території у вільному стані утримуються рідкісні види тварин: кінь
Пржевальського, бізон північноамериканський, муфлон європейський, козуля, лань, олень благородний, кулан тощо. Загальна кількість тварин сягає більше 200 особин.	Адміністрація зоопарку
Тел. 8 (06144) 94646
Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70;
224-02-71.
	
7.		Бердянська коса із затокою та островами Малий і Великий Дзензик, гирло р. Берда - водно-болотні угіддя міжнародного значення.
	м. Бердянськ.	Бердянська коса розташована біля м. Бердянськ та гирла р. Берда. Довжина коси 23 км, ширина 0,1-5 km.
Складається переважно з піску та черепашок молюсків. Між широким болотистим гирло р. Берда і косою утворився ланцюг солених озер. На цій території щорічно гніздиться до 5 тис. птахів. В період максимальної концентрації, під час осінньої міграції, їх чисельність сягає 40 тис. особин щоденно.	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70;
224-02-71.

8.		"Кам'янське городище" IV ст. до н.е. 	Кам'янко-Дніпровський
район. Автобусна екскурсія: Запоріжжя (через м.Енергодар і м. Дніпрорудне) - смт Кам'янка-Дніпровська - с. Знаменка (140 км).	Комплекс археологічних пам'яток епох неоліту,
катакомбної культури, епохи бронзи та скіфського часу, скіфський курган “Солоха”.
	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70;
224-02-71.	
9.		"Велике Запоріжжя первісток
Радянської індустрії".

	м. Запоріжжя.

	ДніпроГЕС, промислові підприємтсва "Запоріжсталь", "Алюмінієвий комбінат",
"Дніпроспесталь" тощо (3-х годинна екскурсія у м.Запоріжжі).	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.	
10.		"Запорізький енергокомплекс"

	м. Запоріжжя – 
м. Енергодар

	Дніпрогес (м. Запоріжжя), ТЕЦ і АЕС (м. Енергодар). Автобусна екскурсія (120 км).
	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70; 224-02-71.	
11.		“Приазовська
Швейцарія”.

	Розівський,
Куйбишевський,
Бердянський
райони.

	Подорож вздовж однієї з найбільших річок Запорізької області Берди з виходом до узбережжя Азовського моря. Маршрут починається у природному заповіднику “Кам'яні могили”. Далі на маршруті можна спостерігати залишки Дніпровської укріпленої лінії, живописну долину річки Берда зі скелястими берегами і залишками цілинного степу, краєзнавчий музей льотчиці Поліни Осипенко. Закінчується заплавними луками гирла річки Берда у місці впадіння в Азовське море (водні угіддя міжнародного значення) і піщаними пляжами на узбережжі.	Запорізький обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
8 (061) 224-02-70;
224-02-71.

	
Івано-Франківська область	
1.		Національний заповідник “Давній Галич”.	м.Галич, вул. І.Франка, 3.
	Визначна пам'ятка історії, культури та архітектури 12 – 14 ст.	Національний заповідник “Давній Галич”. вул..І.Франка,3, м.Галич, тел. (03431) 21458, 211O8	
2.		Музей історії давнього Галича.
	с.Крилос
Галицький району.	Розпочав свою роботу 5 червня I960 року, у примкненні колишніх митрополичих палат. Тут розміщено пам'ятки історії Галицько-Волинського.	Музей історії давнього Галича.
с.Крилос, Галицький район,
тел.(03431)31-5-16.	
3.		Церква святого Пантелеймона.

	с. Шевченсове Галицького району.
	Пам'ятка архітектури 12 ст.
	Національний заповідник “Давній Галич” вул..І.Франка,3, м. Галич, 
тел. (03431)2-14-58, 2-11-08.	
4.		Старостинський замок.
	м .Галич,
вул. Галич-гора.
.
	Пам'ятка оборонної архітектури 14-16 ст.
	Національний заповідник “Давній Галич”, 
вул. І.Франка,3, м.Галич, тел. (03431)2-14-58, 2.11-08.	
5.		Карпатський національний природний парк.
	вул. Стуса, 4, 
м. Яремче.
	Парк заснований 1980 року, його територія складає 50,3 тис. га. Створений з метою збереження природних комплексів Чорногори і Горган.	Карпатський національний природний парк 
вyл. Стуса, 4, м.Яремче , Івано-Франківська обл. тел.(03434)2-11-57.	
6.		Яремче — курортний центр Прикарпаття.	м.Яремче
	Місто засноване 1787 року.
	вул.Свободи, 269, м.Яремче, 
тел.(03434)2-16-19.	
7.		Карпатський крайовий музей визвольних змагань.
	м. Яремче, 
вул. Свободи, 269.
.	Музей створений 1963 році. Він розміщує експонати, які характеризують боротьбу українського народу за незалежність.	Карпатський крайовий музей визвольних змагань Вул.Свободи, 269, .м.Яремче, Івано-Франківська обл., тел.(03434) 2-16-19.	
8.		Камінь Довбуша.
	м.Яремче.
	Пам'ятка природи Всеукраїнського значення, з якою пов'язано безліч народних легенд про Олексу Довбуша та його бойових товаришів.	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
9.		Музей народного мистецтва Гуцульщини та Покуття ім. Й.Кобринського.	м. Коломия,
 вул. Театральна, 25.
	Створений 1926 року у приміщені! колишнього Народного дому. У музеї розміщено експонати гуцульського та покутського одягу, народних та художніх ремесел.	Музей народного мистецтва Гуцульщини та Покуття ім. Й.Кобринського 
м. Коломия,
вул..Театральна,25, 
тел. (03433) 2-39-12.	
10.		Коломия - місто над Прутом.
	м. Коломия.	Місто засноване у 1256 році і є одним з найстарішим міст на Україні.	м. Коломия,
вул..Театральна,25, 
тел. (03433) 2-39-12.	
11.		Музей “Писанкарства”.
	м. Коломия, пл.Відроджепня, 47.
	Був відкритий у 1987 році. У музей знаходяться експонати писанок різних регіонів нашої області та прилеглих територій. Він єдиний у світі.	Музей “Писанкарства”.
м. Коломия, 
пл.Відродження, 47, тел.(03433)2-78-91.	
12.		Музей-садиба Михайла Грушевського.
	с.Криворівня Верховинського району,
вул. М.Грушевеького,20. 
	Музей містить матеріали ,що характеризують життя та діяльність М.Грушевського.
	Музей-садиба Михайла Грушевського 
Івано-Франківська область, с.Криворівня, Верховинський район, вул. М. Грушевського, 20, тел.(03432) 5-34-06.	
13.		Літературно-меморіальний музей І. Франка.
	с.Криворівня Верховинського району,
вул. М.Грушевеького,20. 	Музей містить матеріали ,що характеризують життя та діяльність І.Франка.
	Літературно-меморіальний музей І. Франка
Івано-Франківська область, с.Криворівня, Верховинський район, вул. М. Грушевського, 20, тел.(03432) 5-34-06.	
14.		Літературно-меморіальний музей Василя Стефаника.
	с.Русів Снятанського району, вул. Мигаля, 2.	Музей містить матеріали ,що характеризують життя та діяльність Василя Стефаника.	Літературно-меморіальний музей Василя Стефаника Івано-Франківська область, с.Русів. Снятанський район,
вул. Мигаля, 2.	
15.		Екскурсія по старій частині м. Івано-Франківська.
	м. Івано-Франківськ
	На околиці с. Заболоття польський магнат Потоцький у 1662 році заснував фортецю і назвав у честь сина Станіславом.	м. Івано-Франківськ, 
вул. Галицька, 4 а, 
тел. (0342) 75-0026.	
16.		Ратуша (краєзнавчий музей).
	м. Івано-Франківськ,
вул. Галицька 4-а. 
	Пам'ятка архітектури 17 ст. 11 травня 1940 року в приміщенні міської ратуші був відкритий краєзнавчий музей. Він висвітлює історію нашого краю з найдавніших часів. 	Ратуша (краєзнавчий музей).
м. Івано-Франківськ, 
вул. Галицька, 4 а, тел.(0342) 75-0026.	
17.		Косів - перлина Гуцульщини.
	м. Косів.
	Місто засноване 1424 року і є одним із центрів самобутнього гуцульського мистецтва та народних промислів.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
18.		Косівський музей народного мистецтва та побуту Гуцульщини.
	м. Косів,
вул. Незалежності, 55. 

	У музеї розмішено експонати гуцульського одягу, народних та художніх ремесел, зокрема роботи студентів Косовського інституту прикладного мистецтва.	Івано-Франківська області,
м. Косів, 
вул. Незалежності, 55,
тел. (03478) 2-16-43.	
19.		Польський костьол (художній музей).

	м. Івано-Франківськ,
вул,.Низова 2 .
	Польський костьол пам'ятка архітектури 18 ст. 18 травня 1980 року в його приміщенні був відкритий художній музей, де представлені твори сакрального та сучасного мистецтва, дерев'яні і гіпсові скульптури.	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
20.		Музей визвольних змагань Прикарпатського краю.
	м. Івано-Франківськ,
вул. Тарнавського, 22. 
	Створений у 1992 році. Музей розміщує експонати, які характеризують боротьбу українського народу за незалежність.	Музей визвольних змагань Прикарпатського краю 
м. Івано-Франківськ, 
вул. Тарнавського, 22, 
тел. 8(03422) 4-80-14.	
21.		Меморіальний комплекс “Дем'янів лаз”.
	м. Івано-Франківськ,
Калузьке шосе,6. 
	Створений у 1992році на основі даних про розкопки товариства “Меморіал”.	Меморіальний комплекс “Дем'янів лаз”
м. Івано-Франківськ, 
вул. Тарнавського, 22, 
тел. 8(03422) 4-80-14.	
22.		Меморіальний комплекс Степана Бандери.
	с.Старий Угринів Калуського району. 
	Музей був відкритий у 1991 році. Він висвітлює історію життя та діяльності Степана Бандери та його родини.	Меморіальний комплекс Степана Бандери 
с.Старий Угринів, 
Калуський р-н,
тел. 8(03472) 9-75-17.	
23.		Хресто-Воздвиженський Манявський монастир. 	с.Манява Богородчанського району.	Пам'ятка історії та архітектури 17 століття. Головна церква збудована в 1611 році.
	Хресто-Воздвиженський Манявський монастир 
Івано-Франківська область, с.Манява, Богородчанський район.	
24.		Гірський хребет – Горгани.
	Знаходиться між річками Свіча та Прут.
	Найвищі вершини Горган - г. Сивуля (1836м), г. Грофа (1752м), г. Попадя (1742).
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
25.		Тисовий заказник.
	Знаходиться в с.Верхнє Коломийського району.
	Заказник “Княждвір” площею 206 га створено в 1963 році для охорони тиса ягідного.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
26.		Пнівський замок.
	с.Пнів Надвірнянського району.	Пам'ятка історії та архітектури 16 -18 ст.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді,
вул. Нечуя-Левицького, 19, тел. (0342) 58-34-14, 58-45-96.	
27.		Чернелицький замок.
	смт.Чернелиця Городенківського району.
	Пам'ятка історії та оборонної архітектури 17 ст.	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
28.		Писаний камінь.
	Верховинський район.
	Пам'ятка природи – складається з двох брил пісковику, що лежать одна.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
29.		Скелі Довбуша.
	с.Бубнище Долинського району.
	Пам'ятка природи, що складається із сірих пісковиків. Серед них виділяється 9 велетенських брил висотою 20 – 40 м.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
30.		г. Говерла.
	Чорногірський хребет.
	Найвища вершина Українських Карпат, висота 2061м.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
31.		г. Піп Іван.
	Чорногірський хребет.
	Висота 2012м.
	Івано-Франківський обласний комунальний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
вул. Нечуя-Левицького, 19,
тел. (0342) 58-34-14, 58-4596.	
м. Київ 	
1.		Національний заповідник
„Софія Київська”.	м. Київ	Пам’ятка архітектури ХІ ст. Головний митрополичий храм Київської русі – України, де була створена перша бібліотека. Інтер’єри Софійського собору прикрашають фрескові орнаменти, мозаїчні підлоги, мармурові оздоби тощо. Зберігається саркофаг Ярослава Мудрого. На території заповідника розташовані споруди ХУІІІ ст.: Софійський собор, Дзвіниця, Трапезна, Митрополичий будинок та ін.	м. Київ, вул. Володимирська, 24,
тел. (044) 278-61-52.	
2.		Меморіальний комплекс “Національний музей історії Великої Вітчизняної війни
1941 – 1945 рр.”.	м. Київ	Відкритий у 1981 р. Великий меморіальний комплекс, який включає в себе галерею з бронзовими горельєфами, статую Батьківщини-матері (вис.102 м.), будівлю музею, відкриті майданчики зі зразками військової техніки та ін.	м. Київ, вул. Січневого повстання, 44,
тел. (044) 285-94-52.	
3.		Національний Києво-Печерський історико-культурний заповідник.	м. Київ	Український православний монастир, заснований у 1051 р. монахами Антонієм і Феодосієм. Архітектурний ансамбль повністю сформувався у сер. ХУІІІ ст.. До складу заповідника входять: Успенський собор (ХІ ст..), Велика Дзвіниця (ХУІІІ ст..), Троїцька надбрамна церква (ХІІ ст..), Миколаївська церква (ХУІІ ст..), Ближні та Дальні печери (ХІ ст..) та інші пам’ятки архітектури.	м. Київ, вул. Січневого повстання, 21, 
тел. (044) 280-30-71.	
4.		“Андріївська церква”. Музей - пам’ятка архітектури ХУІІІ ст.	м. Київ	Побудована у 1747-1753 рр. у стилі барокко. Архітектор І. Мічурін, за проектом В.РастрелліСпоруджена на місці Хрествоздвиженської церкви ХІІІ ст. Іконостас прикрашають: різьблений позолочений орнамент, скульптура, живопис.	м. Київ, Андріївський узвіз, 23,
тел. (044) 278-58-61.	
5.		Міський музей “Духовні скарбниці України”.	м. Київ	Серед експонатів музею – шедеври іконопису та шедеври Марії Примаченко.	м. Київ, вул. Десятинна, 12,
тел. (044) 278-83-08, 278-84-57.	
6.		Музей “Кирилівська церква”.	м. Київ	Пам’ятка архітектури ХІІ ст. Інтер’єр прикрашає фресковий розпис (800 кв.м.). Представлений олійний живопис ХУІІ-ХІХ ст.. Особливий інтерес викликають композиції виконані М.Врубелем.	м. Київ, вул. О.Теліги, 12,
тел. 8 (044) 417-22-68.	
7.		Музей народної архітектури та побуту України.	м. Київ	Найбільший скансен в Україні. На площі 150 га представлено пам’ятки (церкви, оселі, господарські споруди з начинням), що репрезентують побут та творчість мешканців різних історико-етнографічних та географічних смуг України.	с. Пирогів,
тел. 8 (044)526-24-16.	
8.		Музей мистецтв імені Богдана і Варвари Ханенків.	м. Київ	Шедеври світового мистецтва. Живопис, скульптура, графіка ІУ – ХУШ ст. (оглядова екскурсія, тематичні: „Міфи і Легенди Стародавньої Греції”, „Біблейські сюжети”, „Відродження”).	м. Київ, вул. Терещенківська, 15-17,
тел. 8 (044) 235-32-90.	
9.		Володимирські гірка.	м. Київ	Парк 11 га, заснований у ХІХ ст. Композиційним центром парку є пам’ятник князю Володимиру (1853 р.). В північній частині парку у 1905 р. відкрито фунікулер.	м. Київ, ( вхід з Європейської або Михайлівської площі).	
10.		Державний музей книги і друкарства.	м. Київ	Розташований у приміщенні колишньої типографії Києво-Печерської лаври. Має матеріали стосовно розвитку книг описання та друку в України з ХІ ст. до наших часів.	м. Київ, вул. Січневого повстання, 21, 
корпус 9-10 (на території Лаври).
тел. 8 (044) 280-79-76.	
11.		Київський літературно-меморіальний будинок-музей Т.Г.Шевченка.	м. Київ	Відкритий у 1928 р. в приміщенні, де тимчасово жив поет. В ньому зберігаються особисті речі поета, його одяг, приладдя для малювання тощо.	м. Київ, пров. Т. Шевченка, 8-А,
тел. 8 (044) 278-35-11.	
12.		Музей “Київська Фортеця”.
	м. Київ	Історико-архітектурна пам’ятка – музей. Збудована у 1846 р. як оборонна споруда. Мала назву “Косий капонір”. Експозиція музею представлена історією створення Києво-Печерської фортеці, атрибутами військової політичної в’язниці та ін.	м. Київ, вул. Госпітальна, 24-А,
тел. 8 (044) 244-29-61.	
13.		Володимирський собор.	м. Київ	Побудований у 1862-1896 рр. за проектом І.Штрома і П.Спарро, доопрацьованим О.Беретті у псевдо візантійському стилі. Значну художню цінність мають внутрішні настінні розписи, виконані у 1885-1896 рр. В.Васнецовим, М.Нестеровим, М. Врублем та ін. під керівництвом А.Прахова.	м. Київ, б-р Шевченка, 20.	
14.		“Золоті ворота” (філія Національного заповідника 
“Софія Київська”).	м. Київ	Споруджені у 1017-1024 рр. Головна урочиста брама давнього Києва. Про їх будівництво згадується в літописі 1037 року. Входили до оборонної системи міста, створеної Ярославом Мудрим. Зруйновані у 1240 році татаро-монгольськими нападниками. У 1648 році біля Золотих воріт кияни зустрічали полки Богдана Хмельницького. У 1750 р. ворота були засипані землею, а у 1837 р. – розкопані і укріплені. У 1982 р. над руїнами зведено павільйон, що пам’ятку у первісному вигляді.	м. Київ, вул. Володимирська, 40-А
	
15.		Михайлівський Золотоверхий монастир.	м. Київ	Заснований у ХІІ ст. Зруйнований у 1934-35 рр. Відбудований у 1991 р. Михайлівський Золотоверхий собор – перлина давньокиївського архітектурного мистецтва. Споруджений у 1108- 113 рр. князем Святополком, внуком Ярослава Мудрого. На другому ярусі Дзвіниці знаходиться Трьохсвятительська церква та музей відбудови монастиря, на третьому поверсі – 32 дзвони та баштовий годинник.	м. Київ, Михайлівська площа.	
16.		Бабин яр.	м. Київ	Монумент “Бабин Яр” відкрито у 1976 році.
Під час окупації Києва у часи Великої Вітчизняної війни – місце масової страти мирного населення і військовополонених. Пам’ятник відкритий у 1976 році та являє собою багатофігурну композицію з бронзи.	м. Київ, перетин вул. Олени Теліги та вул. Дорогожицької та Мельникова
(ст. метро “Дорогожичі”).	
17.		Маріїнський палац.	м. Київ	Пам’ятка архітектури споруджена за проектом архітектора В. Растреллі ( 1750-1755 рр.) за наказом імператриці Єлизавети. В основу композиції покладено барокову схему, типову для палацово-паркових ансамблів другої половини ХУІІІ ст..	м. Київ, вул. Грушевського, 5.	
18.		Київ – місто герой.
	Бабин яр, стадіон „Старт”, Голосіївські висоти	Відвідування меморіалу в Бабиному ярі, стадіону „Старт” та Голосіївських висот. Тривалість автобусної екскурсії - 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
19.		Початок героїчної оборони Києва. 
		Маршрут: міський штаб оборони (вул. Володимирська, 24), - штаб Київського укріпрайону (вул. Артема, 24), - обеліск місту-герою Києву (пл.. Перемоги) – пам’ятник студентам (КПІ) – оглядовий майданчик “Початок героїчної оборони Києва” (19 км Житомирського шосе) – ДВТ № 402 Білогородський вузол оборони (с. Білогородка). Тривалість автобусної екскурсії - 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
20.		Генеральний наступ німецьких військ на Київ. 
		Маршрут: штаб 37-ї армії (вул. Грушевського, колишній будинок офіцерів) – друга лінія оборони, оглядовий майданчик “ДВТ № 210” - оглядовий майданчик “ДВТ № 211” - с. Круглик, оглядовий майданчик “ДВТ № 176” - с. Кременище, вул. Якуніна, ДВТ № 131. Тривалість автобусної екскурсії - 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
21.		Відхід німецьких військ на вихідні рубежі наступу. 
		Маршрут: парк Слави – стара Обухівська дорога (фрагменти залізничного тунелю під Дніпром) – с. Конча-Заспа – опорний вузол хутір Мриги, 6 дотів, капличка біля збірної могили поховань воїнів Червоної Армії. Тривалість автобусної екскурсії – 5 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
22.		Події періоду оборони і визволення м. Києва. 
		Маршрут: - м. Вишгород, ТЕС, пам’ятник 167-й стрілецької дивізії – с. Нові Петрівці, музей визволення Києва – с. Старі Петрівці, пам’ятний знак на честь 240-ї стрілецької дивізії – с. Лютіж – Гута-Межигірський вузол оборони. Тривалість автобусної екскурсії – 5 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
23.		Дніпр – ріка героїв (Букринський плацдарм). 
		Маршрут: пам’ятник М.Ф. Ватутіну – м. Обухів – м. Кагарлик – с. Балико-Щучинка, меморіальний комплекс – с. Ходорів, братська могила . Тривалість автобусної екскурсії – 8 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
24.		Київ – столиця України. 		Оглядова автобусна екскурсія. Тривалість – 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
25.		Київ - місто 15 віків.
		Маршрут: Золоті ворота – Софіївський собор – Старокиївська гора – Володимирська гірка – Михайлівський Золотоверхий монастир – Аскольдова могила – Видубицький монастир. Тривалість автобусної екскурсії – 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
26.		Вулицями Старого Подолу. 
		Екскурсія з відвідуванням Національного музею „Чорнобиль”, музею-аптеки. Тривалість автобусної екскурсії – 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
27.		Архітектурні перлини
Печерська.
		Огляд особняків, палаців, пам’яткі в історії та культури з відвідуванням Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника. Тривалість автобусної екскурсії – 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
28.		Київ літературний.
		Екскурсія з відвідуванням музеїв: літератури України, Т.Г. Шевченка, Лесі Українки та ін. Тривалість автобусної екскурсії – 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
29.		Місто на семи пагорбах.
		Київські панорами, мости Києва, Центральний парк культури і відпочинку, відвідування музею води). Тривалість автобусної екскурсії – 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
30.		Невмирущий оберіг духовності. 
		Відвідування музею народної архітектури та побуту України (с. Пирогово). Тривалість автобусної екскурсії – 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
31.		Дома богів, збудовані людьми.
		Православні храми, синагога, костьол, греко-католицький храм та інші). Тривалість автобусної екскурсії – 3 год	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
32.		Дорога до храму. 		Маршрут: Софіївський собор – Михайлівський Золотоверхий собор - Андріївська церква - Фролівський монастир – церкви Подолу. Довжина пішохідного маршруту - 7 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
33.		Андріївський узвіз. 
		Екскурсія з відвідуванням Андріївської церкви, міського музею „Духовні скарбниці України”, музею однієї вулиці „Андріївський узвіз” та літературно-меморіального будинку-музею М. Булгакова. Тривалість пішохідної екскурсії - 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
34.		Наші святині. 
		Маршрут: Китаєво – с. Пирогово, музей народної архітектури та побуту України - Феофанія, парк-пам’ятка садово паркового мистецтва – парк ім. Рильського. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
35.		Сади та парки Києва. 
		Маршрут: Володимирська гірка – арка Дружби Народів – Маріїнінський парк – парк Слави. Тривалість пішохідної екскурсії – 3 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
36.		Київська Венеція. 
		Маршрут: ст. метро „Лівобережна” – вул. Раїси Окіпної – вул. Флоренції - вул. Туманяна – вул. Марини Раскової – Микільська Слобідка – Броварський проспект – острів Долобецький – острів Венеціанський – ст. метро „Гідропарк”. Основні об’єкти маршруту: каплиця Церкви Святого Духа, міжнародний виставковий центр, пам’ятний знак на вшанування князя Аскольда, пам’ятник жителям Передмістної Слобідки. Довжина пішохідного маршруту – 15 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
37.		Сюїти київських площ. 
		Маршрут: площа Льва Толстого – Бессарабська площа - майдан Незалежності – Європейська площа. Тривалість пішохідної екскурсії - 2 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
38.		Гідропарк знайомий та незнайомий. 
		Маршрут: ст. метро „Гідропарк” – Венеціанська протока – о. Долобецький – ст. метро “Гідропарк”. Основні об’єкти маршруту: панорама лівого та правого берегу Дніпра, капличка Хрещення Господня, Хрест на місці загибелі князя Аскольда, рослинний та тваринний світ Київщини. Довжина пішохідного маршруту - 5,5 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
39.		Подорож вулицями Дніпровського району. 
		Маршрут: Микільська Слобідка – Комсомольський масив – Воскресенський масив – масив Куликово – Воскресенські сади – Русанівські сади. Основні об’єкти маршруту: місцевість Червоний Дім, театр драми і комедії, парк Перемоги, місцевість Міропол'є, місцевість Городець, масив Куліково, місцевість Малинівка, Горбачиха. Довжина пішохідного маршруту – 10 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
40.		Моя Оболонь. 
		Маршрут: ст. метро „Оболонь” – урочище Наталка – ст. метро „Мінська”. Основні об’єкти маршруту: храм ікони „Неопалима купина”, пам’ятник пожежникам, храм Покрови Божої матері, місце найдавнішого поселення людей на Оболоні. Довжина пішохідного маршруту – 6 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
41.		До урочища Лиса гора..

		Маршрут: ст. метро “Видубичі” – р. Либідь – Лисогорський форт – інститут гідрометеорології. Основні об’єкти маршруту: Змійові вали, окопи та траншеї захисників міста Києва у 1941 р., Лисогорський форт, екологічна стежка по Лисій горі. Довжина пішохідного маршруту – 5 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
42.		Урочище Феофанія. 

		Маршрут: Одеська пл. – с. Новосілки Хотівське лісництво – урочище Феофанія – вул. Акад. Заболотного. Основні об’єкти маршруту: пам’ятники полеглим під час Великої Вітчизняної війни, скіфське городище, Свято-Пантелеймонівська церква, джерела Св.Пантелеймона та Богородиці. Довжина пішохідного маршруту – 11 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
43.		Перлина Києва – Голосієво. 
		Маршрут: Голосіївська пл. – музей М.Рильського – Дідоровський ставок – вул. Героїв Оборони – парк ім. М.Рильського. Основні об’єкти маршруту: будинок-музей М.Т. Рильського, Голосіївська пустинь, територія Національного аграрного університету, меморіал воїнам, викладачам та студентам Академії, монумент народним ополченцям, університетський дендрарій. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
44.		Жуків острів – острів реліквій. 
		Маршрут: с. Чапаєвка – урочище Конча-Заспа – острів Козачий – Жуків острів – с. Корчувате. Основні об’єкти маршруту: пам’ятник мінному катеру МК - 4, залишки тунелю під Дніпром та ін. Довжина пішохідного маршруту - 12 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
45.		Героїчні сторінки Києва. 
		Маршрут: метро „Арсенальна” – Паркова алея – пам’ятник Військовим льотчикам – парк Слави – вал Печерської фортеці – алея міст-героїв – пам’ятник Невідомому солдату – Національний музей історії Великої Вітчизняної війни 1941- 45 рр. Тривалість пішохідної екскурсії – 4 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
46.		Величність подвигу. 
		Маршрут: Поштова площа – Пішохідний міст – Труханів острів – озеро Бабине. Основні об’єкти маршруту: церква Різдва Христова, фунікулер, пам’ятник морякам Дніпровської флотилії, будинок поштової станції, пам’ятник загиблим жителям Труханового острова, могила Перепечи Меланії Хомівни. Протяжність пішохідного маршруту – 5 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
47.		Перша лінія оборони Києва. 
 
		٭ Маршрут № 1: станція Ірпінь – урочище „Голубые озера” – Пуща-Водиця. Основні об’єкти маршруту: ДВТ № 49/453, 47/456, 48/457, 45/476 та озера. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.
 ٭Маршрут № 2: Пуща-Водиця – с. Ново-Петрівці – Лютізький плацдарм. Основні об’єкти маршруту: командно-спостережний пункт 1-го Українського Фронту, пам’ятник та музей-діорама „Битва за Київ. Лютізький плацдарм. 1943 рік ”, бліндажі та ін. Довжина пішохідного маршруту – 16,5 км.
 ٭ Маршрут № 3: с/к „Чайка” – ДВТ № 419 – санаторний комплекс Перемога – ДВТ: №№ 418, 417, 409 (М. Цимбала), 408, 406, 405, 407, 403 („Парус”), 402 – с. Білогородка, братська могила. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.
 ٭Маршрут № 4: с/к „Чайка” – ДВТ № 419 – санаторний комплекс Перемога – ДВТ №№: 418, 417, 409 (М. Цимбала) – Пам’ятний знак захисникам Києва – ДВТ № 412 – база відпочинку „Антей” (бюст О.Ю. Маноцкова) – ДВТ № 414, 413 – база відпочинку „Космос” (могила невідомого солдата) – ДВТ № 415, 416. Довжина пішохідного маршруту – 10 км.
 ٭ Маршрут № 5: ст. Підгірці – ДВТ № № 106, 107 („Завзятий”) – капличка на братських могилах – ДВТ №№ 105 („Незламний”), 104 („Стійкий”), 102, 103, 108 („Нескорений”) – Конча-Заспа. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.
 ٭ Маршрут № 6: с. Чабани – ДВТ №№ 210 („Троянда”), 189, 209 – ДВТ №№ 205 („Мала фортеця”), 203, 204 (с. Юрівка), 202 – ДВТ № 201 („Нескорений”, с. В.-Поштова), ДВТ № 211. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
48.		Друга лінія оборони Києва. 
		Маршрут: Пуща-Водиця - с. Горенка. Основні об’єкти маршруту: музей Бойової Слави СЗШ № 104, ДВТ № 489, церква Серафима Боровського. Довжина пішохідного маршруту - 6,5 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
49.		Шляхами слави і безсмертя. 
.
		Маршрут № 1 „Меморіали пам’яті Дарницького району”: Дарницький вокзал – меморіал „Дарницький концтабір” – музей „Бойової та трудової Слави” СЗШ № 217 – Дарницьке кладовище. Основні об’єкти маршруту: пам’ятник героям Великої Вітчизняної війни (Дарницький вокзал), меморіал „Дарницький концтабір”, меморіал Пам’яті і Слави загиблих в’язнів (СЗШ № 217), меморіал визволителям Дарниці (Дарницьке кладовище). Тривалість пішохідної екскурсії – 3 год.
 Маршрут № 2 „Велика Вітчизняна війна у назвах вулиць Дарницького району”: вул. Костянтина Заслонова –– вул. Севастопольська – пров. Руднєвий та вулиця Руднєва. Тривалість пішохідної екскурсії – 1 год.
Маршрут № 3 „Священні місця Дарницького району”. Маршрут: ст. метро „Дарниця” – парк Партизанської Слави – Дарницький концтабір – Биковнянський ліс – озеро Веселка – ст. метро „Лісова”. Основні об’єкти маршруту: меморіал „Дарницький концтабір”, меморіал „Биківня”, рослинний та тваринний світ Київщини. Довжина пішохідного маршруту – 15 км.
Маршрут № 4 „Меморіали Святошинського району”. Маршрут: вул. Львівська – вул. Верховинна – Святошинське кладовище – вул.. Феодори Пушиної – вул. Чорнобильська. Основні об’єкти маршруту: меморіальна дошка штабу Київського укріпрайону, пам’ятний знак Оперативному штабу Південно-Західного фронту, могила Ф.Пушиної, Братська могила, могила невідомого солдата-розвідника, пам’ятник загиблому солдату. Тривалість пішохідної екскурсії – 2 год.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
50.		Святошинське урочище. 
		Маршрут: с. Петропавловська Борщагівка – ДВТ (довгчасна вогнева точка) № 420 – спорткомплекс „Чайка” – с. Катеринівка – озеро Святошинське – вул. Ф.Пушиної – вул. Верховинна. Основні об’єкти маршруту: пам’ятки Великої Вітчизняної війни, храм Різдва Божої Матері, поштова станція ХІХ ст., пам’ятник „Жертвам Чорнобильської трагедії”. Довжина пішохідного маршруту – 8 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
51.		Славна Святошинська земля. 
		Маршрут: ж/м „Новобіличі”, СШ № 230 – р. Любка – заповідник „Романівське болото” – ДВТ № 451 – ст. „Ірпінь”. Основні об’єкти маршруту: пам’ятник жителям хуторам Любки, руїни ДВТ № 451, екологічний маршрут „Природною стежкою Біличі - Ірпінь”. Довжина пішохідного маршруту – 12 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
52.		Борщагівка: від хуторів до сьогодення. 

		Маршрут: вул. Гната Юри – вул. Литвиненко-Вольгемут – с. Братська Борщагівка – с. Михайлівська Борщагівка - ст. Київ-Волинський. Основні об’єкти маршруту: музей 206-ї стрілецької дивізії (СШ № 35), місця перших поселень бронзового і раннього залізного віків, братські могили на вул. Симиренка, у селах Братська Борщагівка та Михайлівська Борщагівка. Довжина пішохідного маршруту – 8 км.	Міжнародний центр дитячо-юнацького туризму, 
вул. Саперне поле, 26,
тел/факс (044) 529-43-58	
Київська область	
1.		Дендропарк “Олександрія”.	м. Біла Церква.	Архітектурно-садовий комплекс закладений графинею Олександрою Браницькою наприкінці ХVІІІ – на початку ХІХ століття Колекція парку налічує близько 1800 видів, різновидів та форм рослин. Пам’ятки архітектури: павільйон “Ротонда”, “Руїни”, Колонада “Луна”, Китайський місток, джерело “Лев”, скульптура Меркурія, резиденція Браницьких. У парку в різні часи зупинялися і проживали Григорій Державін, Олександр Пушкін, Тарас Шевченко, Адам Міцкевич.	Київська область,
м. Біла Церква,
бульвар 50-річчя Перемоги,
тел. (04463) 4-10-42.	
2.		Музей парку “Олександрія”.	м. Біла Церква.	Експозиція музею налічує 15 мармурових скульптур (роботи італійських майстрів), портрети родини Браницьких – засновників парку, історія життя сім’ї Браницьких, портрети відомих людей, які відвідували парк, картини О.С. Пушкіна та Т.Г. Шевченка, зроблені із зерна. В музеї представлені також скульптури та картини місцевих художників, на яких зображено краєвиди парку, знахідки історичних розкопок, що велися на території парку, опудала звірів та птахів північного лісостепу України.	Київська область,
м. Біла Церква,
бульвар 50-річчя Перемоги,
тел (04463) 4-10-42.	
3.		Костьол святого Іоанна Хрестителя.	м. Біла Церква.	Будувався в 1789 – 1812 роках графом Браницьким як родинна усипальниця. Тут поховано сина графа Олександра, який трагічно загинув у юності. Нині в костьолі функціонує зал камерної та органної музики, а також постійно діюча виставка картин.	Київська область,
м. Біла Церква, 
бульвар 50-річчя Перемоги, 90,
Центр творчості дітей та юнацтва Київщини,
тел. (04464) 6-46-45.	
4.		Церква святої Марії Магдалини.	м. Біла Церква.	Споруджена на кошти графа Владислава Браницького в 1843 році. Біля церкви збереглося невеличке кладовище, де поховано прах дружини Олександри та її брата Миколи. Поряд зведено діючий жіночий монастир.	Центр творчості дітей та юнацтва Київщини,
тел 8 (04464) 6-46-45
Київська область,
м. Біла Церква, 
бульвар 50-річчя Перемоги, 90
	
5.		Краєзнавчий музей.	м. Біла Церква.	У музеї функціонують відділи природи, історії, етнографії. У залах музею проводяться тематичні виставки: “Відродження української культури в розмаїтті національних культур незалежної України”, західноєвропейський живопис ХVІІ – ХІХ ст., “На тих афганських рубежах.” Пересувні виставки: “Історія та доля роду графів Браницьких”, “Архітектурні пам’ятники Білоцерківщини””, “Рідний край в роки Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років”.
	Київська область,
м. Біла Церква, 
площа Соборна, 4,
тел. 8 (04463) 5-55-52.	
6.		Історико-культурний заповідник.	м. Вишгород.	В експозиційних залах заповідника створено постійно діючу виставку за матеріалами археологічних розкопок “Давній Вишгород”. У краєзнавчому відділі функціонує три експозиційні зали, де відвідувач може ознайомитися з історією Вишгорода та околиць з найдавніших часів. У залах розміщено значну частину фондових, археологічних і етнографічних матеріалів, творів народно-вжиткового мистецтва, кераміки, вишивки.
	Київська область,
м. Вишгород, 
вул. Шкільна, 58,
тел. 8 (04496) 5-35-32, 
5-41-79.	
7.		Державний музей-заповідник “Битва за Київ”.	с. Нові Петрівці Вишгородського району.
	До комплексу входять: заповідна територія площею 8 гектарів, де збережено 650 метрів шляхів сполучення, бліндажі, командно-спостережні пункти командуючого 1-м Українським фронтом генерала армії М.Ф. Ватутіна та ін.; зразки бойової техніки часів війни; музей-пам’ятник визволителям Києва; діорама “Битва за Київ. Лютізький плацдарм. 1943 рік”; меморіальний комплекс у центрі села Нові Петрівці; музей-діорама, у якому знаходяться експозиційні зали і експонується полотно діорами.
	Київська область,
с. Нові Петрівці, Вишгородський район,
вул. Ватутіна,
тел. 8 (04496) 4-51-93.	
8.		Обласний археологічний музей.	с. Трипілля Обухівського району.
	Експозиція музею розповідає про історичні події, які відбувалися на території Київщини з часів палеоліту до кінця ХVІІІ ст. У музеї представлені старожитності зарубинецької, черняхівської, київської, колочинської, лукарайковецької, волинцівської та роменської культур. Велику історичну цінність мають знахідки глинобитних будинків, кольоровий тонкий посуд, витончені статуетки, вироби з міді. До музейного комплексу входять: Дівич-гора, де знайдено городище, святилище та могильник зарубинецької культури (ІІ ст. до нашої ери), знайдено кілька скарбів – монет візантійської та української княжої доби.	Київська область,
с. Трипілля, 
Обухівський район,
вул. Героїв Трипілля, 12,
тел. 8 (04472) 5-14-75,
3-32-99.	
9.		Музей народної архітектури і побуту.	м. Переяслав-Хмельницький.	 Музей історико-етнографічного заповідника “Переяслав”. Це один з перших музеїв не тільки в Україні, а й у колишньому Радянському Союзі, де зібрано архітектурні та побутові пам’ятки наших предків. Сучасна площа музею – 30 га. Центральне місце серед експонатів займають селянські двори з городами, садами та квітниками. Всього тут розмістилося 385 пам’яток народної архітектури та побуту ХУІІ – ХІІ ст., 20 дворів з хатами та господарськими будівлями, 23 приміщення різних установ, майстерні, 20 тисяч витворів мистецтв, зібраних у лісостеповій зоні України.
	Київська область,
м. Переяслав-Хмельницький, 
вул. Т.Шевченка, 8,
тел. 8(04467) 5-41-03.	
10.		Меморіальний музей
 Г.С. Сковороди.	м. Переяслав-Хмельницький.	Вестибуль, бібліотека, клас колегіуму, де викладав Г.Сковорода, та його келія збережені в первісному вигляді. В одній з кімнат колегіуму відтворено інтер’єр келії Г.Сковороди: тверде ліжко, застелене домотканим рядном, шафи з книгами, секретер, стілець, предмети домашнього вжитку (дерев’яні ложки, глиняні миски та глечики). В експозиції можна також побачити старовинні музичні інструменти ХVІІІ ст.: скрипку, сопілку, бандуру, цимбали, ліру, на яких досконало грав поет.
	Київська область,
м. Переяслав-Хмельницький, 
вул. Г. Сковороди, 52,
тел. 8(04467) 5-14-48.	
11.		Кагарлицький парк.	м. Кагарлик.	У 1793 р. Катерина ІІ подарувала Кагарлицький маєток своєму статс-секретареві Трощанському. З двох боків маєтку стояла брама ручної ковки, оздоблена кільцевидним орнаментом, яка збереглася і до сьогодні. Привертає увагу альтанка, побудована за часів Катерини ІІ. Парк був закладений як модель земної кулі в мініатюрі. 
Сюди приїжджали Микола Гоголь, Леся Українка, Василь Капніст. Площа парку – 32 га.	Київська область,
м. Кагарлик, 
вул. Воровського,
тел. 8 (04473) 6-09-83.
	
12.		Державний історичний музей.	м. Яготин.	Експозиція історичного музею розміщена в 14 залах. Створена унікальна живописна, скульптурна, графічна “Яготинська Шевченкіана”. В залі “Т.Г. Шевченко і наш край” експонуються оригінальні речі, які тримав у руках поет, - реліквії музею. Музей має 7 залів: картинну галерею, музей освіти з виставковими павільйонами, археологічний музей, музей-садибу народної художниці України Катерини Білокур, краєзнавчий музей А.Г. Кравченка та краєзнавчий музей в селі Капустинці. 
	Київська область,
м. Яготин,
вул. Незалежності, 114,
тел. 8 (04475) 5-56-03.	
13.		Сулимівський парк.	 с. Сулимівка Бориспільського району.	В ХУІ ст. гетьман українського козацтва Іван Сулима заклав кам’яницю (церкву). В Україні залишилося всього кілька таких давніх церков. Будівництво церкви закінчилося у 1622 році. Біля церкви саджали дерева, з часом тут утворився парк площею 16.7 га. На території парку знаходиться скіфська кам’яна баба.	Київська область,
м. Бориспіль,
вул. Радянська, 8,
Будинок дитячої та юнацької творчості,
тел. 8 (295) 5-36-16.	
14.		Бориспільський державний історичний музей.	м. Бориспіль.	Історія Бориспільського району з найдавніших часів, трипільська культура, скіфська культура, фрагмент діорами “Будівництво Летської божниці”, експонується фрагмент половецької кам’яної баби, велика кількість зброї, знарядь праці, прикрас та речей домашнього вжитку, інтер’єр селянської хати, Бориспіль під час татарської навали, під час польського панування. Експозиції, присвячені Г. Сковороді, Т. Шевченку, В.Л. Лукашевичу, Шолом-Алейхму.	Київська область,
м. Бориспіль,
вул. Київський шлях, 89,
тел. 8 (04495) 5-34-82.	
15.		Краса врятує світ. 
	 Київ – Біла Церква.	Основні об’єкти маршруту: дендропарку „Олександрія”, пам’ятки історії та культури Білої Церкви. Тривалість екскурсійної подорожі – 10 годин.	Центр творчості дітей та юнацтва Київщини,
тел 8 (04464) 6-46-45
Київська область,
м. Біла Церква, 
бульвар 50-річчя Перемоги, 90
	
16.		Славний край Переяславський. 
	Київ – Переяслав-Хмельницький.	Основні об’єкти маршруту: музей під відкритим небом, музей колегіум Г.Сковороди, діорама „Штурм Києва”, музей рушників. Тривалість екскурсійної подорожі – 10 годин.	Центр творчості дітей та юнацтва Київщини,
тел 8 (04464) 6-46-45
Київська область,
м. Біла Церква, 
бульвар 50-річчя Перемоги, 90.	
Кіровоградська область	
1.		Фортеця святої Єлизавети. Пам'ятка пізнього середньовіччя (ІІ пол. XVІІІ ст.).

	м. Кіровоград
	Земляна фортеця в формі багатокутної зірки в переважному вигляді збереглась до наших днів. Збудована в 1754 році для оборони південних курганів Російської імперії. В різний час тут перебували видатні історичні особистості М, Кутузов, О.Суворов, Г.Потьомкін, П.Калнишевський.	Собчук Володимир Володимирович 
тел. 8 (0522) 23-41-52
	
2.		Усипальниця героя Вітчизняної війни 1812 року M.M. Раєвського.
	с. Розумівка Олександрівського району. 
	Екскурсійний об'єкт являє собою діючу церкву, збудовану в першій половині ХІХ ст. в стилі класицизму. В підвальному приміщенні знаходиться фамільний склеп родини Раєвських - видатних військових та громадських діячів Російської імперії. 	Завідуючий організаційним відділом райдержадміністрації 
тел. 8 (0524) 25-23-92
	
3.		Чорноліське городище скіфського часу (VІІІ-V ст. до н.е.).
	ст. Чорноліська Знам”янський району. 
	Городище розташоване на території заповідника "Чорне озеро". В конструктивному плані складається з трьох рубежів - укріплень, що представлені природними та штучними валами. Приблизні розміри 2х3 км. Зі східної частини городища розташовано курганні могильники скіфського часу. Засновниками городища були Чорноліські племена в яких сучасні науковці вбачають npoтocлoв’я. 	Собчук Володимир Володимирович 
тел. 8 (0522) 23-41-27
	
4.		Заповідник-музей "Хутір Надія".
	Хутір Надія
Кіровоградського району.

	Пам'ятка природи, історії та культури, де жив і працював видатний театральний діяч І.К. Тобілевич Карпенко-Карий. У різні часи на хуторі проживали члени талановитої сім'ї Тобілевичів - засновники першого українського професійного театру.	Кіровоградський обласний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій учнівської молоді, 
тел. 8 (0522) 23-4127	
5.		Дохристиянське
каплище. Монастирище. Геологічна пам'ятка.
	Устинівський район. Заплава річки Березівка.
	Пам'ятка являє собою природне урочище: великі кам'яні брили висотою більше 10м., що є результатом діяльності льодовика, оточені з одній сторони річкою Інгул, а з другої етапами. Дехто вбачає в цьому кам'яному "велетневі" культовий об'єкт -капище, а в чудернацьких кам'яних образах рукотворні витвори. Безпосередньо в урочищі знаходять кераміку черняхівської археологічної культури (Il-IVcт.н.e.).	Собчук Володимир Володимирович
тел. (0522) 23-41-27.
	
6.		Дендропарк "Веселі Боковеньки".
	с. Зелений гай Долинського району. 

	Пам'ятка садово-паркового мистецтва кінця XIX ст. Багаторічна колекція парку представляє флору усік континентів земної кулі.	Завідуючий організаційним відділом райдержадміністрації 
тел. 8 (0523)42—23-54.	
7.		Музей видатного радянського педагога В.О. Сухомлинського.
	смт.Павлиш Онуфріївського району. 
	Павлиська середня школа відома в усьому світі, В її стінах багато років працював видатний педагог В.О. Сухомлинський про життя і діяльність розповідають експозиції шкільного музею.	Ткаченко Зоя Юзефівна,
тел 8 (0523) 89-72-03.
	
8.		Онуфріївський дендрологічний парк - пам'ятка садово-паркового мистецтва.	смт. Онуфріївка.

	Онуфріївський дендрологічний парк - пам’ятка садово-паркової архітектури XIX ст. Заснований відомим меценатом графом Толстим.	Євтушенко Микола Іванович 
тел 8(0523) 89-19-04.
	
Луганська область	
1.		Меморіальні комплекси: “Молода гвардія”, “Нескорені”, скульптурна композиція “Клятва”, стела “Скорботна матір”. Музей “Молода гвардія”.	м. Краснодон.
	Музей заснований у листопаді 1943 року, його експозиції присвячені підпільній організації "Молода гвардія", історії міста Краснодона.
	94404, м. Краснодон,
вул. Комсомольська, 6 тел.8 (06435) 2-25-51, музей “Молода гвардія”
	
2.		Монумент “Україна визволителям”.
	смт Мілове, пл.Чечерева.
	Скульптурна композиція символізує події грудня 1942 - січня 1943 p.p. звільнення с.Мілове від фашистів. Всередині постаменту пам’ятника - приміщення, в якому розміщений Музей бойової слави.	91047, м. Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 - “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”
	
3.		Меморіальний будинок - музей В.І.Даля, пам’ятник В.І.Далю.
	м.Луганськ, 
вул. Даля
	Будинок відомого белетриста і казкаря, збирача і публікатора народного фольклору, етнографа і лексикографа Володимира Івановича Даля є єдиним у світі музеєм, в експозиціях якого зібрана унікальна колекція словників (від перших видань - “Лексикона”, “Тлумачного словника” - до сучасних видань.	м. Луганськ, вул. Даля, 12 Тел. 8 (0642) 52-41-55, 
Музей В.І.Даля.
	
4.		Луганський обласний краєзнавчий музей.
	м. Луганськ.
	Створений у 1920 році. Основний музейний фонд налічує більше 200 тисяч одиниць. Тематичні екскурсійні цикли: “Сторінки історії краю”, “Етнографія краю”, “Природа Луганщини” та інші.	м. Луганськ вул. Шевченка, 2 Тел. 8 (0642) 55-17-43, Луганський обласний краєзнавчий музей.	
5.		Меморіальний комплекс 
“Міус – Фронт” на р. Міус.
	За 7 км на південний захід від м. Красний Луч.
	Комплекс розташований на місті, де восени 1941 року 383-тя і 395-та шахтарські стрілкові дивізії зупинили фашистську навалу і на протязі восьми з половиною місяців тримали оборону, а влітку зламали опір фашистів і гнали їх на захід.	91047, м. Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 — “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”
	
6.		Музей “Партизанська стоянка”.
	смт. Маломиколіївка, Антрацитівського району.	Музей під відкритим небом. Це - місце розташування в роки Великої Вітчизняної війни іванівського партизанського загону.
	91047, м. Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 - “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”	
7.		Комплекс споруд Деркульського кінного заводу.
	с. Данилівка Біловодського району.
	Японський манеж (1897р.), контора (1890), центральна тренерська конюшня (1765 — 1767) - пам'ятка архітектури національного значення.	91047, м.Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 - “А”
тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”	
8.		Юнацький ботанічний заказник республіканського значення.
	с. Городище Біловодського району.

	Ботанічний заказник створений протягом 1892 - 1910 pp. За ініціативою професора Докучаєва для збереження рослинного і тваринного світу. 11 видів рослин і 33 види тварин занесені до Червоної книги України.	91047, м. Луганськ, вул. Оборонна, буд.112 - “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”
	
9.		Відділення Луганського природного заповідника “Провальський степ”.
	Свердловський район 
	Це єдиний на Донецькій височині унікальний комплекс багатих різнотравних типчакове - ковилових степів у поєднанні з каменистими і чагарниками степами, байрачними дібровами, ділянками луків.	91047, м. Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 - “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”
	
10.		Станично - Луганське відділення Луганського природного заповідника.
	Ст.Кондрашевська Нова Станично-Луганського району. 
	Займає площу біля 500 га природних лісів, на території яких знаходиться сім заплавних озер - стариць Сіверського Дінця. Тут збереглося більше 400 видів рослин, багато хребетних тварин.	91047, м.Луганськ, вул. Оборонна, буд. 112 — “А” тел.8 (0642) 42-83-69. “Луганськоблтурист”
	
11.		Народний меоріально-літературний музей Б.Д.Гринченка.
	с. Олексіївка Перевальського району.

	Музей був відкритий 25 листопада 1988 року, а з 1992 p. має звання народного. Проводяться тематичні екскурсії “Два крила духовності”, “Б.Д. Грінченко –фольклорист”, “Творчий шлях Грінченка”, “Родина Алчевських та їх меценатська діяльність”.	м. Луганськ вул. Шевченка, 2 Тел. 8 (0642) 55-17-43, Луганський обласний краєзнавчий музей.
	
12.		Музей В.М.Сосюри.
	м. Лисичанськ.
	Музей заснований 6 січня 1968 року. Основна направленість музею - життєвий і творчий шлях Володимира Миколайовича Сосюри.	м. Лисичанськ, вул. Героїв Сталінграда тел. 8 (06451) 6694 - 62 - 36	
13.		Музей історії донського козацтва (єдиний в Україні).	стм. Станиця - Луганська
	Експозиції розкривають побут та культуру донських козаків.
	93600, смт. Станично - Луганське, вул.Леніна,1, краєзнавчий музей.	
Львівська область	
1.		Львівський державний історико-архітектурний заповідник. 	Центральна частина м. Львова	Територія Львівського державного історико-архітектурного заповідника знайомить з видатними пам’ятками архітектури ХІІІ – поч. ХХ ст., які представляють розвиток усіх історичних стилів.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21, 764422.	
2.		Високий Замок.	м. Львів, 
г. Замкова.	Південно-східна стіна княжого замку – фортеці ХІV – ХV ст.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21, 764422.	
3.		Історико - меморіальний заповідник “Личаківський цвинтар”.	м. Львів, вул. Мечнікова, 33.	Заповідник меморіальної пластики кінця ХVІІІ - ХХ ст.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21, 764422.	
4.		“Шевченківський гай”.	м. Львів,
вул. Чернеча 
гора, 1.	Один з найбільших музеїв у Європі, на території якого експонуються 124 пам’ятки народної архітектури.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
5.		Крехівський монастир.	с. Крехів 
Жовківського району.
	Василіанський монастир, церква, келії, оборонна вежа – дзвіниця ХVІІІ ст., Вища духовна Василіанська семінарія.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
6.		Золочівський замок	м. Золочів.	Пам’ятка архітектури, замок - фортеця ХVІ – ХVІІ ст.	ЛОЦКЕТУМ, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 76-44-21,
 76-44-22	
7.		Підгорецький замок.	с. Підгірці Бродівського району.
	Пам’ятка архітектури, 
замок - фортеця ХVІІ ст.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
8.		Кульчиці.	с. Кульчиці Самбірського району.
	Музей гетьмана запорізьких
козаків П. Сагайдачного.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
9.		Нагуєвичі.	 
 с. Нагуєвичі Дрогобицького району.	Батьківщина українського письменника - Івана Яковича Франка. Відтворена садиба його батьків – хата, кузня, господарські будівлі. 	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
10.		Олесько.	с. Олесько 
Буського району.

	Пам’ятка архітектури. Оборонний костел ХVст., монастир капуцинів ХVІІІ ст., музей – заповідник “Олеський замок” - відділ Львівської картинної галереї.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
11.		Заповідник “Розточчя”.	Територія Яворівщини та Жовківщини.	Пам’ятка природи, унікальний район у всій Європі, місце звідки розтікаються ріки, які течуть у протилежних напрямках та входять до водних басейнів Чорного та Балтійського морів.
	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
12.		Підлісся.	с. Підлісся Золочівського району.

	Музей – садиба засновника “Руської трійці”, основоположника української літератури в Галичині - 
М. Шашкевича.
	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
13.		Лаврів.	Старосамбірський район.	Монастир с. Лаврів – місце поховання князя Лева.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
14.		Свірж.	с. Свірж 
Перемишлянського
Району.
	Оборонний замок 
ХVІ ст., костел ХVст.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
15.		Славсько.	смт. Славсько Сколівського району.	Міжнародний гірськолижний центр України.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
16.		Унів.	Перемишля - 
ський район.
	Комплекс оборонного монастиря ХV ст. – Унівська Лавра.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
17.		Зашків.	с. Зашків 
Жовківського району.
	Музей Є. Коновальця – полковника армії УНР, засновника та голови ОУН.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
18.		Звениргород.	с. Звенигород Пустомитівського
 району.
	Руїни одного з найбільших замків України ХVІІ ст., дерев’яна церква 
ХVІІІ ст., оборонні вали колишньої столиці Звенигородського князівства, історичний музей.
	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
19.		г. Маківка.	Сколівський район, Національний парк “Сколівські Бескиди”.	Меморіальний цвинтар Українських Січових Стрільців.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
20.		г. Ключ 	Сколівський район, Національний парк “Сколівські Бескиди”.	Могила Українських Січових Стрільців 1914 р.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
21.		г. Лопата. 	Сколівський район,
Національний парк “Сколівські Бескиди”. 	Меморіальний хрест воїнам Української Повстанської Армії.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
22.		г. Високий Верх.	Сколівський район. 	Пам’ятка природи – джерело Писана Криниця, г. Високий Верх – карпатська вершина. 
	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
23.		г. Путище.	Сколівський район.	Пам’ятник Захарові Беркуту – ватажку Тухольської громади, герою повісті І. Франка “Захар Беркут”.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
24.		Урицькі скелі.	Сколівський район.	Пам’ятки природи, руїни княжого замку Тустань.	Львівський обласний центр краєзнавства, екскурсій і туризму учнівської молоді, 
вул. І.Франка, 156, 
тел.: 8 (0322) 76-44-21,
76-44-22.	
Миколаївська область	
1.		Зоопарк.	м. Миколаїв.	Заснований у 1901 році як акваріум. Колекція тварин нараховує 370 видів тварин (більше 2700 екземплярів), зібраних майже з усіх континентів земної кулі. Це – найбільша колекція в Україні. Понад 50 видів тварин, представлених тут, не має жодний зоопарк України. Визнаний найкращим зоопарком України. З жовтня 2006 року в зоопарку відкрито Музей історії зоопарку, основа фондів - якого особисті речі засновника зоопарку М.П. Леонтовича. 	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел 8(0512) 36-12-19.	
2.		Музей суднобудування і флоту.
	м. Миколаїв.	Єдиний в Україні музей суднобудування і флоту. Створений у 1978 році. Будинок, у якому розташовано музей, є пам’яткою історії та архітектури кінця ХVІІІ – першої половини ХІХ ст. Побудований у стилі раннього російського класицизму. Служив канцелярією та помешканням головних командирів Чорноморського флоту протягом 1794 – 1900 рр.
Експозиція музею розміщується у чотирнадцяти залах і налічує близько трьох тисяч музейних предметів.	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
3.		Свято-Михайлівський жіночий монастир.	с. Пелагеївка Новобузького району. 	Свято-Михайлівський монастир, побудований у 1896 р. як трьохпрестольна церква на кошти сім’ї Дуриліних в пам’ять про загиблу матір Пелагею, з 2004 року є архітектурною пам’яткою України. У 1996 р. тут поселились інокині і відкрито жіночий монастир.	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
4.		Національний історико-археологічний заповідник “Ольвія”.
	с.Парутино Очаківського району. 	Ольвія - в перекладі з грецької - “щаслива”. Давньогрецьке поселення ІV – VІ ст. до н.е., засноване вихідцями з м. Мілету. В даний час експонується теменос (ритуально—храмовий комплекс на території якого знаходяться залишки храму Афродіти, Аполлона і Зевса), гімнасій (навчально-оздоровчий комплекс для виховання і навчання юнаків), агора (центральна площа), ольвійська хора (місце для відпочинку міської громади), торгівельні ряди, залишки цитаделі перебування римських легіонерів, північні ворота міста. На території заповідника працює музей, в якому виставлено колекцію кераміки стародавньої Ольвії. 	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
5.		Регіонально-ландшафтний парк “Гранітно-степове Побужжя”.	с.Мигія Первомайського району. 	Регіональний ландшафтний парк „Гранітно-степове Побужжя” (статус присвоєно в 1994 р.) це цілий природний комплекс, що включає в себе цілий ряд мальовничих географічних об’єктів, розташованих на території Первомайського, Арбузинського та Вознесенського районів Миколаївської області. Поблизу с. Мигія розташовані пороги, що мають велике значення для спортсменів: тут розташована одна з найкращих у Європі природних трас водного слалому, це улюблене місце змагань спортсменів-скелелазів. В долині Південного Бугу збереглися багаті та різноманітні фауністичні комплекси, для деяких представників яких це останній притулок на землі. На території заповідника розміщено безліч археологічних пам’ятників від епохи енеоліту до середньовіччя. 	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
6.		Поселення “Дикий Сад”.
	м.Миколаїв	Єдине городище епохи фінальної бронзи на Півдні України, яке відноситься до ХІІІ-ІХ ст. до н.е.. Має залишки унікальних фортифікаційних споруд. Розташоване на високій терасі лівого берега річки Інгул у місці її злиття з річкою Південний Буг (історичний центр сучасного м. Миколаєва)	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
7.		Чорноморський біосферний заповідник.
Кінбурнська коса.
	Очаківський район. 	Заповідний об’єкт знаходиться на півдні від міста Очакова і займає західну частину Кінбурнського півострова, який омивається з півночі - Дніпробузьким лиманом, із заходу - Чорним морем, з півдня - Ягорлицькою затокою. Загальна довжина берегової лінії - 71 кілометр. Малонаселений об’єкт з майже первісною природою. Унікальне поєднання ландшафтів (степ та природні діброви, прісні та сольові озера, насичені лікувальними грязями, лиман та море), робить цей куточок особливо привабливим для зеленого туризму. Розташований на одному з магістральних шляхів пташиних перельотів, має неповторний орнітологічний комплекс, деякі представники якого досить унікальні і рідкісні. На території коси розміщена єдина в Україні поляна орхідей. 	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
тел. 8(0512) 36-12-19.	
8.		Остів Березань	Очаківський район. 	Поблизу острова в стародавні часи біля проходив найважливіший морський торговий шлях “з варягів у греки”, одним із пунктів стоянки на цьому шляху був тоді півострів Березань (тепер острів) чи стародавнє грецьке місто-порт Борисфеніда. Згадується Пушкіним – під назвою острів "Буян". В даний час – на території острова розміщено найстародавніші на території Північного Причорномор’я залишки грецької колонії, заснованої в середині – останній чверті VІІ ст. до н.е. вихідцями з грецького міста Мілету. Тут знаходяться залишки храму Афродіти, турецької фортеці ХVІ-ХVІІ ст., могила лейтенанта Шмідта. 	Миколаївський обласний Центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, м. Миколаїв, вул. Севастопольська, 63,
8(0512) 36-12-19	
Одеська область	
1.		м. Вилкове – Дунайський біосферний заповідник – нульовий кілометр Дунаю. 	Кілійський район.	Найбільший в Європі міждержавний біосферний заповідник; кінцева точка течії р. Дунай; поселення Липован – старообрядців на островах дельти.
	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918.	
2.		Заповідні ділянки Дунайських озер Ял- пуг, Кулуглуй, Катлабух та ін.	Ізмаїльський, Ренійський, Болградський райони.	Плавневі озера Дунаю, одне з яких – Ялпуг-найбільше озеро в Україні, гніздування рідкісних птахів.
	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
3.		Архітектурні, наукові, історичні та культурні пам’ятки українського Придунав”я. 	м. Ізмаїл, м. Болград, с. Задунаївка, с. Стара Некрасівка, с. Орловка, с. Озерне (Ізмаїльський, Ренійський та Болградський райони).	Архітектурні пам’ятки ХІХ ст., науковий монумент дузі меридіану, рідні або пам’ятні місця Х.Ботєва, А.Авареску, військових подій Російсько-турецьких війн ХУІІІ-ХІХ ст. 	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
4.		Дністровські плавні біля с. Маяки.	Біляївський район.	Живописна місцевість гирлової частини нижнього Дністра, заповідні урочища прибережної смуги, озера і стариці. 
	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
5.		Шаболатський лиман і смт. Сергіївка.	Білгород-Дністровський район.	Рекреаційно-курортна територія, що прилягає до акваторії Шаболатського лиману.	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
6.		Архітектурні, історичні та археологічні пам’ятники м. Білгород-Дністровський. 	Місто обласного підпорядкування Білгород-Дністровський.	Анкерманська фортеця, середньовічні церкви та архітектурно-історичні пам’ятки ХІХ-ХХ століття, розкопки античного міста Тіра (Тірас). 	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
7.		Одеський морський торговельний порт. 	м. Одеса.	Найбільший порт країни – екскурсія на морському пасажирському катері по всіх басейнах порту	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
8.		Історико-архітектурний заповідник 
„Стара Одеса”.	м. Одеса.	Центральна частина міста, на території (3000 га) якого нараховується близько 1700 пам’яток архітектури, історії та об’єктів, пов’язаних з історичними особистостями. 
	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
9.		Курорт „Куяльник”.	м. Одеса.	Найбільший грязевий курорт країни.		
10.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Античні міста пониззя Дністра”. 
	Поблизу с. Роксолани Овідіопольского району м. Білгород-Дністровський	Відвідання Одеського археологічного музею, екскурсія до археологічних пам’яток – залишків античних міст-держав Ніконія та Тіри.	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
11.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Козацькими шляхами”. 
	м.Одеса 

Куяльник та с. Усатове Біляївського району. 
м. Овідіополь і.
м. Білгород-Дністровський.	Пам’ятки Одеси, пов’язаних з історією козацтва (місце колишньої фортеці на Приморському бульварі, пам’ятник отаману Головатому та ін.).
Давні козацькі цвинтарі.
Залишки фортеці кінця ХVІІІ ст.
Середньовічна фортеця – місце військових подвигів С.Наливайка, І.Сірка, С.Палія та ін. визначних козацьких ватажків, краєзнавчий музей та ін. пам’ятки.	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
12.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Придунайський край України”.
	м. Вилково. 

м. Ізмаїл. 

м. Болграда.	Відвіданням “української Венеції” - етнографічної пам’ятка – давнє поселення старовірів та задунайських козаків на березі Дунаю.
Залишки турецької фортеці, історико- краєзнавчий музей, діорама „штурм Ізмаїла” 
Відвідання центру болгарського населення України.	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
13.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Тилігул – озеро козацьке”.

	с. Петрівка Комінтернівського 
району. 
с. Калинівка та с. Кошари (на березі Тилігульського лиману). 	Відвідання пам’ятки архітектури – залишків палацу відомих військових, меценатів та культурних діячів козацьких нащадків Курисів.
Колишні античні поселення Одесос.
	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
14.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Одеса – перлина біля моря”. 
	м. Одеса.	Відвідання визнаних пам’яток архітектури та історії міста Одеси (Приморський бульвар, театр опери та балету, вул. Дерибасівська та ін.); відвідання експозицій Одеського історико-краєзнавчого музею, Одеського художнього музею та Одеського музею західного та східного мистецтва. 	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
15.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Одеса наукова та літературна”. 

	м.Одеса.	Відвідання місць в Одесі, пов’язаних із життям та діяльністю визначних вчених й митців; відвідання Одеського літературного музею, музею акад. В.П. Філатова; відвідання музеїв (палеонтологічного, біологічного та геологічного) та Ботанічного саду Одеського національного університету ім. І.І. Мечникова.	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	
16.		Туристсько-краєзнавча екскурсія “Одеса – місто-герой”. 
	м.Одеса.	Відвідання пам’ятних місць в Одесі, пов’язаних з її героїчною обороною 1941 р.; Одеського історико-краєзнавчого музею; музею Південного оперативного командування; меморіального комплексу „411 батарея” та музею-катакомб у с. Нерубайське Біляївського району Одеської області. 	Одеський обласний гуманітарний центр позашкільної освіти та виховання,
м.Одеса, вул. Теніста,4,
тел. (0482) 68-4918	

№№	Назва об’єкту та тема туристсько-краєзнавчої екскурсії	Місце знаходження	Коротка анотація	Адреса та телефон організації, яка проводить екскурсії	
Полтавська область	
1.		Полтавський Хрестовоздви-женський монастир.	м. Полтава, 
вул. Лисенка.	Хрестовоздвиженський чоловічий монастир, заснований 1650 року першим полтавським полковником Мартином Пушкарем на честь пере-моги над військами польської шляхти з дозволу Київського митрополита Сильвестра Косова. 
Будову мурованого собору здійснили на кошти батька і сина Кочубеїв 1689-1709рр.
Хрестовоздвиженський собор є прекрасним взір-цем українського бароко. Це рідкісної форми семибанний храм. Всі його боки рівноцінні в архітектурному відношенні, тому основна ідея будівлі втілюється ясно і виразно. За композиційним планом цей храм наближається до відомих архі-тектурних споруд – Троїцького собору в Чернігові, Мгарського – в Лубнах. 
Собор вигідно відтіняє збудована у 1786р. чотириярусна висока (47 м) і легка дзвіниця, у архітектурі якої проглядаються деталі вже пізнього бароко. Вона своїми пропорціями нагадує дзвіницю Києво-Печерської лаври. Монастир у 18-19 ст. був центром релігійної просвітницької діяльності.
У наш час це жіночий монастир.	вул. Леніна, 91
тел. (05322) 7-53-63,
вул.. Н.Левицького, 4
тел. (05322) 7-40-61.	
2.		Полтавський Успенський кафедральний собор	м. Полтава 
вул. Соборна площа, 3	Значну роль в загальному силуеті міста мав собор, що знаходився в давнину в межах старої фортеці, збудований 1748-1770рр. (арх. Стефан Стебанський) в стилі українського бароко. Куполи собору та хвилеподібні фронтони створювали характерний для стилю бароко грайливий силует, імпозантність на фоні голубого неба. У 1934р. був знищений.
Поруч з храмом у 1801 році збудована дзвіниця, що збереглася до нашого часу. В її архітектурі відчувається поряд з рисами бароко риси нового стилю – класицизму.
У 2004 році в Полтаві на Соборному майдані на старому місці піднявся заново відроджений Успенський кафедральний собор, повертаючи Полтаві і полтавцям втрачену в період тоталітаризму незвичайну барокову чарівність. 	вул. Леніна, 91
тел. (05322) 7-53-63,
вул. Н.Левицького, 4
тел. (05322) 7-40-61.	
3.		Спаська церква.	м. Полтава.
	Однією із найстаріших культових споруд Пол-тави є дерев’яна Спаська церква, споруджена 1706 року – свідок облоги Полтави шведським військом у 1709 році. За переказами у ній Петро І відправив молебень за убитих воїнів у Полтавській битві.
 Щоб зберегти цю дерев’яну споруду в 1845 році навколо неї за проектом архітектора К.А.Тона збудовано кам’яний футляр. Гонтова покрівля і форма купола дозволяють віднести Спаську церкву в архітектурному відношенні до давньоруського стилю.	вул. Леніна, 91
тел. (05322) 7-53-63,
вул. Н.Левицького, 4
тел. (код) 7-40-61.	
4.		Пам’ятники Круглої площі в Полтаві – пам’ятники містобудування ХІХ ст.	м.Полтава.	План забудови Полтави (губернського міста з 1802 року), складений губернською креслярнею, яку очолював талановитий архітектор М.Амвро-сімов – вихованець Московської архітектурної школи, якою керував російський архітектор М.Ф.Казаков. Цей план став один із кращих планів забудови українських міст. Основною композиційною віссю міста за цим планом стала головна вулиця, що йде від старих валів в напрямку поля Полтавської битви. За 700 метрів від валів створена Кругла площа, від якої радіусом розходились 8 широких вулиць, кожна з яких закінчувалась величною будовою. У центрі площі, на місці зустрічі захисників Полтави з військом Петра І після перемоги над шведами передбачалось спорудження величного монумента Слави. 
Вісім адміністративних будівель розміщувалися по колу. Усі вони були збудовані в стилі російського класицизму за проектами відомих архітекторів М.Ф.Казакова, Є.Соколова до 1811 року. Будівля Петровського кадетського корпусу збудована за проектом Бонч-Бруєвича, 1840р. 
Окрасою Круглої площі, її естетичним завершенням є Монумент Слави, збудований у 1811 році до 100-річчя Полтавської битви. Арх. М.Амвросімов, Тома де Томон, скульптори Щедрін, Мартос. Бронзові деталі монументу виготовлялись у майстерні Гордєєвим. 
Чіткі та ясні символи пам’ятника, досконалі пропорції, величність увічнювали силу і славу російської держави. Пам’ятник Слави є візиткою Полтави. 	вул. Леніна, 91
тел. (05322) 7-53-63,
вул. Н.Левицького, 4
тел. (05322) 7-40-61.	
5.		Пам’ятники та пам’ятки історії Полтавської битви в м.Полтаві.	м.Полтава,
вул. Шведська. 
	Державний історико-культурний заповідник „Поле Полтавської битви”, створений 1981 року площею 824,5 га (охоронна зона 300 га). На історичному Полі комплекс пам’ятників, пов’яза-ний із Полтавською битвою. До 200-річчя Полтавської битви встановлені пам’ятники: шведам від росіян, шведам від співвітчизників, пам’ятники на місці 10 редутів, пам’ятні знаки на місці розташування 1-го та 2-го таборів Петра І, пам’ятник на місці переправи російських військ, Сампсоніївська церква, Могила російських воїнів. 
У межах міста до 100-річчя зведено Монумент Слави, а до 200-річчя – пам’ятник на місці відпочин-ку Петра І, пам’ятник славним захисникам Полтавської фортеці та її коменданту полковнику О.С.Келіну. Перший музей, що був створений у 1909 році видатним істориком Ф.Павловським, був розграбований у роки громадянської війни. 
До 250 річниці Полтавської битви відкрито новий музей, єдиний на Україні, що входить до Міжнародної військово-історичної асоціації музеїв під егідою ЮНЕСКО.	вул. Леніна, 91
тел. (-5322) 7-53-63,
вул. Н.Левицького, 4
тел. (05322) 7-40-61.
Вул.Шведська могила, 32.
тел. (05322)2-27-48, 52-74-27.	
6.		Пам’ятники архітектури смт.Диканьки: 
	смт.Диканька.	Тріумфальна арка, розміщена на в’їзді в смт.Диканьку. Є її історичним символом. Побу-дована 1820р. (арх. Луїджі Руска) в стилі класи-цизму, як парадний в’їзд до садиби Кочубеїв, на честь приїзду імператора Олександра І. Це єдина пам’ятка культури, що увінчує тріумф перемоги Росії у Великій Вітчизняній війні з французами 1812р.
Миколаївська церква збудована 1794р. в стилі класицизму, за типом мурованої однобанної ротонди. Архітектор М.О.Львов вперше застосував систему подвійного купола. Зберігся різьблений іконостас із мореного дуба. У церкві знаходиться родинний склеп князів Кочубеїв. Поряд із церквою збудована дзвіниця (1810р., арх. Л.Руска). Ця церква є “хрещеною” М.В.Гоголя. Мати Гоголя, налякана смертю перших дітей, дали обітницю Миколі-Чудотворцю назвати живого сина його ім’ям.
Троїцька церква (1780р., арх.М.О.Львов). Збудована в стилі пізнього бароко в плані має форму хреста. Церква, пов’язана з творчістю М.В.Гоголя, змальована ним у “Вечорах на хуторі біля Диканьки” (оповідання “Ніч перед Різдвом”).
Державний історико-краєзнавчий музей ім.Д.Гармаша. Експонати розміщені в 9-ти залах і налічують до 8000 екземплярів. У залах розміщені матеріали з археології, історії, географії, етнографії, культури. В одній із зал ведеться розповідь про видатного земляка М.В.Гоголя, експонуються чудові ілюстрації до його творів. 
Картинна галерея. У ній представлені роботи відомих майстрів живопису та скульптури, творчі доробки самодіяльних митців, твори декоративно-ужиткового мистецтва рідного краю. У галереї відкрито меморіальну кімнату, присвячену життєвому і творчому шляху талановитої співачки і художниці, землячки М.К.Башкирцевої. 	вул.Леніна, буд. 68
тел. 8(05351) 9-15-96.	
7.		Музей заповідник М.В.Гоголя.	с.Гоголево
 Шишацького району.	Відкритий на території садиби батьків письмен-ника Гоголів-Яновських 1984р. 
До складу заповідника входить будинок батьків, флігель, альтанка, грот, парк-сад і ставки. Експозиція музею розміщена в 10 залах. Експозиційні матеріали розповідають про дитинство М.В.Гоголя, його навчання в Полтавському повітовому училищі та Ніжинській гімназії вищих наук. Про Петербурзький період життя, літературну діяльність та значення його творчості у світовій культурі. Недалеко від садиби, на цвинтарі Різдва Богородиці церкви знаходяться могили батьків письменника.	тел. 8 (05352) 9-38-74,
9-38-73.	
8.		Музей М.В.Гоголя.	с.Великі Сорочинці Миргородського 
району.	Відкритий у 1929р. у будинку лікаря М.Я.Тро-химовського, де народився М.В.Гоголь. Експози-ційні матеріали містяться в 5-ти залах. Експонати розповідають про дитинство, навчання у Ніжинській гімназії, петербурзький та московський періоди життя, літературну діяльність та увічнення його пам’яті. Цінні експонати – особисті речі Гоголя: портфель, циліндр, записник, жилет, рідкісні фотографії.
У В.Сорочинцях знаходиться перший пам’ятник письменнику, відкритий 1911р. (скульптор І.Я.Гінцбург) .	вул. Гоголя, 34
тел. 8(05355) 7-12-25.	
9.		Спасо-Преображенський собор.	с.Великі Сорочинці Миргородського
району.	Збудований 1732-1734р. в стилі українського бароко на замовлення гетьмана Д.Апостола як родинна усипальниця. У ній же поховано самого гетьмана і його дружину Уляну.
Ця церква одна з найвизначніших пам’яток монументальної мурованої архітектури та українського монументального мистецтва ХVIII ст. Особливу увагу привертає в інтер’єрі собору різьблений іконостас, утворений 3-ма іконостасами, що містять 100 ікон. У цій церкві був похрещений М.В.Гоголь.	вул. Гоголя, 34
тел. 8(05355) 7-12-25.	
10.		Більське городище.	с.Більськ Котелевського 
району.	Серед багатьох археологічних пам’яток Полтавщини Більське городище має світове значення. Це унікальна археологічна пам’ятка скіфської епохи VII-ІІІ ст. до н.е., це – най виз-начніша і найбільша “перлина” серед “старожит-ностей” “землі Полтавської”. Площа цього найбільшого поселення доби раннього заліза близько 5200 га. Довжина валів – близько 35 км.
Воно складалося із Західного, Східного та Куземинського укріплень. Багато вчених ототож-нюють його з геродотівським легендарним містом Гелоном, побудованим на перехресті важливих торгівельних шляхів, що вели від грецьких міст-колоній Північного Причорномор’я до глибинних районів лівобережного лісостепу. 	Полтавський педагогічний університет
тел. (05322) 7-27-25.	
11.		Меморіальний комплекс „Шумейкове урочище”.	с. Дрюковщина
Лохвицького району.	Відкритий у 1976р. біля с.Дрюківщина за 10 км від Лохвиці. Це величний меморіальний комплекс воїнам Південно-Західного фронту. На цьому місці 20 вересня 1941р. прийняли останній бій з німецькими загарбниками 800 бійців штабної колони на чолі з командуючим фронтом генерал-полковником М.П.Кирпоносом, членом Військової Ради М.О.Бурмистренком, дивізійним комісаром Є.П.Риковим, начальником штабу фронту В.І.Тупіковим і майже всі загинули. Тисячі солдат і командирів Південно-Західного фронту загинули в болотах по берегах річки Удаю та Сули, а сотні тисяч попали в полон. Загибель Південно-Західного фронту була найбільшою і найдраматичнішою поразкою Радянської Армії на першому етапі Вітчизняної війни. 	Лохвицький краєзнавчий музей,
м.Лохвиця,
вул.Шевченка, б.48,
тел. 8(5356) 3-11-58.	
12.		Меморіальна садиба І.П.Котлярев-ського (філіал літературно-меморіального музею).	м.Полтава,
Соборна площа, 3.	Відкрита у 1969р. до 20-річчя з дня народження класика української літератури І.П.Котляревського (арх.М.Тертичний). За рішенням ЮНЕСКО ця дата відзначалася у 126 країнах світу. Відтворено меморіальний комплекс за малюнком Т.Г.Шевченка, за спогадами сучасників та за планом садиби, знайденим в архіві Полтави. До садиби входять: хата, комора, повітка, криниця. У будинку 5 кімнат, зі старого будинку вмонтовані 2 сволоки. Музей садиба зберігає меморіальні речі – люстерко, комод, ломберний столик, картини невідомого фламандського художника. Звідси вийшли в безсмертя “Енеїда”, “Наталка Полтавка”, “Москаль Чарівник”. Івановій горі доземно вклонялись Тарас Шевченко, М.Гоголь, М.Щепкін, Л.Українка, П.Мирний, М.Кропивницький, М.Заньковецька, багато інших діячів культури. Слава осяює це місце. Схились до святині”.	тел. 8(0532) 7-20-73.	
13.		Національний музей-заповідник українського гончарства в Опішні
(етнографічний пам’ятник).	Смт.Опішня
Зінківського району.	Музей створений на історичній території побудування гончарного промислу на Полтавщині в с.Опішня в 1989р. На базі раніше відкритого музею гончарства у 1986р. До складу національного музею-заповідника входять виставкові зали центру розвитку духовної культури; меморіальна садиба славетної гончарівни Заслуженого майстра народної творчості України Олександри Селюченко; меморіальна садиба-музей гончарської родини Пошивайлів. У фондах музею більше 30000 експонатів та величезна книгозбірня, серед книг якої багато видань ХІХ-ХХ ст. З 2001р. у приміщенні музею працює Інститут керамології – відділення Інституту народознавства НАН України. Музей та інститут є науковим центром гончарства на Україні. У музеї відвідувачі ознайомляться з монументаль-ною керамічною скульптурою видатних художників керамістів України, портретною галереєю опішнян-ських майстрів та малювальниць, колекцією декора-тивних тарелей та керамічних панно, з виставкою унікальних фотографій на тему гончарство кінця ХІХ початку ХХ ст. Тут постійно діє виставка опішнянської кераміки „Опішнянське диво”. 	Смт.Опішня,
тел.
8(253) 4-24-16,
вул.Партизанська, 150.	
14.		Устимівський дендропарк (географічний об’єкт).	с.Устимівка Глобин-ського району.	Парк з 1983р. загальнореспубліканського значення, а з 1993р. загальнодержавного значення. Площа парку 8,92 га. Заклав парк надвірний радник, лікар за фахом Устимович у своєму маєтку 1893р. (Від його прізвища пішла назва села і парку).
Парк є маточним заповідником рідкісних дерев та чагарників і має важливе значення в зеленому будівництві та лісовому господарстві України. 
Тільки ботанічна колекція складає 486 видів дерев, а всього тут зростає більше 12000 дерев з різних країн і континентів світу. Багато таких, що у природних умовах не живуть навіть на півдні України. Багаті колекції хвойних дерев, численна колекція листяних та ін. Дерев. Серед реліктів і екзотів – гінкго дволопатеве, бархат амурський, „Чекалін горіх”, що є живою емблемою парку.
Окрасою парку є гарно квітучі чагарники. На честь 100-річчя парку у 1993р. закладено парк магнолій. 
Науково-дослідницьку роботу тут ведуть 11 спів-робітників Устимівської дослідницької станції Інституту рослинництва ім.В.Я.Юрьєва Української НАН.	Устимівська дослідна станція Інституту рослинництва Української НАН	
15.		Пам’ятка садово-паркового мистецтва загально-державного значення Ковпаківський лісопарк.	Смт.Котельва.	Розташований на обох берегах р.Ворскли, площа 196 га. До нього входять масиви широколистяних лісів, заплавних луків, степових схилів та соснові насадження, створені з ініціативи С.А.Ковпака у 1918р. на сипучих пісках.
У 70-ті роки ХХ століття на території лісопарку відтворені ділянки 10-ти етапів рейду партизан-ковпаківців від Путивля до Карпат. Створені посадки на цих ділянках, характерні для головних пунктів легендарного рейду. Ростуть в парку дерева, що мають власні назви: сосни Ковпака, сосна-Ліра, генеральська сосна, тополя партизанська, майорські тополі. Тут збудовано копію землянки двічі Героя Радянського Союзу С.А.Ковпака, що була на Брянщині. У лісопарку нараховується понад 100 видів дерева і чагарників, 400 видів вищих судинних трав’янистих рослин, 85 видів мохоподібних, близько 100 видів лишайників та понад 30 видів грибів. До лісопарку включене Більське джерело, відоме з ХV століття та 200-річний дуб Сковороди.	Полтаський обласний еколого-натуралістичний центр учнівської молоді,
тел. 8 (05322) 7-4124, 73213	
16.		Регіональний ландшафтний парк „Диканський” загальнодержав-ного значення.	Диканський район.	Ландшафтний парк схожий на всю Полтавщину в мініатюрі.
До РЛП „Диканський” входять природоохоронні об’єкти: 
Фесенкові горби (70,2 га), загальнозоологічний заказник с.Писарівщина. На цій місцевості зростають степові, лучні рослини. Охороняються штучні поселення байбаків.
Ялиновий гай (4,5 га) ботанічна пам’ятка природи; насаджена 1907-1910рр., рідкісна для півдня лісостепу України – ялина європейська.
Бузковий гай (2 га)ботанічна пам’ятка природи, закладена Кочубеями у котловині на глибині 3-4 м ділянка багатьох видів бузку. У наш час це місце проведення обласного свята „Пісні бузкового гаю”.
Кочубеївські дуби (0,1 га) пам’ятка вікових дерев (4 дуби), віком 600-800 років), оспівані Пушкіним у поемі „Полтава”.
Писаревщинський лісопарк – пам’ятка садово-паркового мистецтва (16 га), закладений у ХІХ ст. на базі природної діброви. 
Виходи піщаників – геологічна пам’ятка природи (знаходиться на в’їзді в Диканьку).
Парасоцький ліс – ботанічна пам’ятка природи загальнодержавного значення – унікальний масив широколистяного лісу, відомий реліктовий центр Лівобережного лісостепу; тут проходить північно-східна межа розповсюдження граба в Україні. Налічує 360 видів рослин, 156 видів хребетних тварин.	РЛП „Диканський”,
вул. Гоголя, 1, тел.
8(251) 9-17-50,
Краєзнавчий музей,
вул. Леніна, 68,
тел. (код) 9-15-96.	
17.		Меморіал народної Скорботи “Голодомор 1932-1933рр.”	с.Мгар Лубенського району 
на Горі Зажури.	Пам’ятник споруджений за ініціативою письмен-ника земляка Олекси Коломійця та українського фонду культури, автор проекту А.Ігнатенко. Домінантою меморіалу є насипаний курган, над яким встановлений великий дзвін, що завершується хрестом. До нижнього краю великого дзвону прикріплено 30 малих дзвонів – від усіх областей України, Президента, Слов’янського центру, Малої академії народних ремесел м.Івано-Франківська, кіностудії „Укртелефільму” та лубенців.	Лубенський краєзнавчий музей,
вул.Леніна, 30/25,
тел. 8(05361) 5-21-06, 20-012.	
18.		По Гоголівських місцях. 
	Полтава – Диканька – Гоголеве – Великі Сорочинці – Миргород – Полтава.	Подорож до батьківщини Миколи Гоголя. маршрут передбачає відвідування двох диканських церков – Свято-Миколаївської, до чудотворної ікони якої ходила вклонитися мати М.В.Гоголя Марія Іванівна та Свято-Троїцької, яку розписував славний коваль-маляр Вакула; музею-заповідника в родовому маєтку Гоголів-Яновських села Гоголеве; унікальної пам’ятки барокової архітектури Свято-Преображенської церкви В.Сорочинців, де хрестили письменника; етнографічного комплексу – заїжджого двору на хуторі Проні, де герої з творів М.В.Гоголя вітають відвідувачів.	Полтаський обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді,
тел. 8 (05322) 7-4124, 73213.	
19.		До народних умільців. 
	Полтава – Решетилівка – Опішне – Полтава.
	Знайомить з традиційними народними промислами Полтавщини, народним мистецтвом: вишивкою, гончарством, писанкарством, художнім різьбленням та їх центрами: Решетилівкою та Опішним.
У Решетилівці туристи знайомляться з виробничим об’єднанням “Українські промисли”.
Відвідування селище Опішне – гончароську столицю України. З 1989 року в селищі працює Національний музей-заповідник українського гончарства, до якого входять: виставкові зали центру розвитку духовної культури та меморіальні садиби славетної гончарки, заслуженого майстра народної творчості.	Полтаський обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді,
тел. 8 (05322) 7-4124, 73213.	
20.		Православна Полтавщини.
	Полтава – Лубни – Козельщина – Полтава.	Знайомство з цікавою історією діючих православних монастирів Полтавщини: Мгарсько-Лубенського Спасо-Преображенського (чоловічого), Полтавського Хрестовоздвиженського (жіночого) та Козельщинського Різдвяного-Богородицького (жіночого). Усі вони пройшли складний шлях становлення і випробувань стійкості віри.
Головний храм Мгарського монастиря – Спасо-Преображенський – вважається найкращим зразком вишуканої барокової архітектури Лівобережжя ХVІІІ ст. Поряд з монастирем знаходиться Курган Скорботи – з Меморіалом жертвам голодомору 1932-1933 року в Україні. Домінантою меморіалу є великий дзвін, що завершується хрестом. До великого дзвону прикріплені дзвони від усіх областей України.
Головний храм Полтавського монастиря – Хрестовоздвиженський собор – єдиний на Лівобережжі семибанний храм, що зберігся до наших днів, який має циліндричну форму бань. Собор містить келійний образ чудотворної ікони Скорботної Богоматері Уповання всіх кінців Землі – захисниці обителі і міста Полтави.
Наймолодшим монастирем колишньої Полтавської єпархії є Козельщинський, відомий величавим Різдвяно-Богородицьким собором початку ХХ ст. та чудотворною іконою Козельщинської Богородиці з Передвічним Немовлям.	Полтаський обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді,
тел. 8 (05322) 7-4124, 73213.	
21.		Полтава – духовна перлина України. 
	м. Полтава.	Оглядова екскурсія проходить стародавньою частиною міста з неповторною архітектурою, тісно пов’язаною з історією Полтави. побуваєте в самому серці міста – на Івановій Горі, в садибі основоположника нової української літератури Івана Котляревського; прогулюючись схилами колишнього фортечного валу, милуватиметесь чудовими краєвидами Полтавського Подолу та Левади; побачите на власні очі перлину української барокової архітектури – комплекс Хрестовоздвиженського монастиря. Краєзнавчого музею та захоплююча подорож до історико-культурного заповідника “Поле Полтавської битви” – єдиного музейного закладу України, який входить до Міжнародної асоціації військово-історичних музеїв світу під егідою ЮНЕСКО.
Іван Котляревський, Микола Гоголь, Тарас Шевченко, Панас Мирний, Володимир Короленко, Василь Капніст, Іван Бунін – у творчості цих письменників можна виділити „полтавський період” життя і творчості. Чим він був знаменний для кожного з них , дізнаєтеся з екскурсії “Літературна Полтава”. Ви переконаєтесь, що Полтаву не випадково вважають “духовною столицею” України.	Полтаський обласний центр туризму і краєзнавства учнівської молоді,
тел. 8 (05322) 7-4124, 73213.	
Рівненська область	
1.		Історико-меморіальний заповідник “Поле Берестецької битви”.	с.Пляшева. 	Створений у 1966р. На території заповідника розташовано храм-пам’ятник Георгіївська церква (1910-1914рр.) споруджена за проектом О.В.Щусєва з розписами художників І.Їжакевича та О.Корецького; дерев’яна Михайлівська церква перенесена з с.Острів (за переказами в ній молився перед битвою Б.Хмельницький); саркофаг з останками козаків та селян, що загинули під час битви у 1651р.; двоповерхова будівля колишніх келій, де розміщено музей. До 350-ї річниці з часу битви було встановлено бронзовий пам’ятник козакам на полі бою.	Адміністрація музею-заповідника
тел.8 (03633)- 2-87-27	
2.		Оглядова екскурсія по м. Рівне.	м. Рівне, вуд.Драгоманова,19.	Будинок музею побудований в 1839 р. (колишня гімназія), в якій у 1866-1871 рр. навчався Короленко В.Г.(вул.Драгоманова, 9).
Рівненський обласний краєзнавчий музей: природа і історія краю, різні виставки: старе Рівне, етнографія, нумізматика, іконоопис, періоди війни.
Меморіальна дошка на честь письменника В.Г.Короленка.
Костел св.Антонія ХІХ ст. (будинок обласної філармонії), побудований в неоготичному стилі (майдан, Музики, 1).	Рівненський обласний краєзнавчий музей.
33028 м.Рівне, вул.Драгоманова, 19
т.8 (0362) 26-75-80
	
3.				Успенська церква та дзвіниця побудована у 1756 р. (вул. Шевченка, 113).
Пам’ятний знак на честь І.Носаля (вул.Носаля, 7-а). Біля Успенської церкви будинок, в якому проживав І.Носаль у 1959-1996 р.
Меморіальне кладовище Радянських воїнів 1941-1950 рр. Відкрито у 1956 р. Перезахоронення військових, які визволяли Рівне від німецько-фашистських загарбників (вул. Дубенська).
Одна з конспіративних квартир М.І.Кузнєцова (вул.Ясна, 55).
Бункер 1943 р.(вул.Драгоманова).
Рівненський парк ім.Т.Г.Шевченка – пам’ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення (вул.Соборна, 3-д).	Рівненський парк культури і відпочинку ім. Т.Г.Шевченка
м.Рівне, вул. Соборна, 3-д
т.8 (0362) 26-37-94	
4.		Автобусна екскурсія “Гортаючи сторінки історії”. 
	Рівне-Пересопниця-Городок-Клевань.

.

.

	Пам’ятний знак про створення Пересопницької Євангелії (с.Пересопниця Рівненського району). Жіночий монастир 1740 р. Дзвіниця Миколаївської церкви ХVІІІ ст. (с.Городок Рівненського району).
“Вишнева гора” - пам’ятка – ботанічний заказник загальнодержавного значення (с. Городок Рівненського району).
Замок 1745 р. Костел 1630 р. Церква Різдва Богородиці ХVІІ ст. (смт. Клевань
Рівненського району).	Рівненська обласна станція юних туристів,
тел 8 (0362) 26-5559, 22-2302. 	
5.		Автобусна екскурсія “Поле козацької слави”	Рівне-Млинів-Демидівка- Пляшева.
(смт.Млинів Млинівського району,
с.Пляшева
Радивилівського району).	Флігель садиби Корецьких 1780 р., будова (будинок Млинівського краєзнавчого музею); урочище Хвороща.

Меморіальний комплекс “Козацькі могили” ХVІІІ ст..Михайлівська церква 1630 р. Братська могила воїнів Радянської армії 1944 р.	Млинівський районний краєзнавчий музей
35100 смт.Млинів, вул.І.Франка, 16,
т.ел. 8 (03659) 6-59-67.
Державний історико-меморіальний заповідник “Поле Берестецької битви”, 
35511, с. Пляшева Радивилівського р-ну,
тел. .8 (03633) 4-20-84.	
6.		Автобусна екскурсія “Волинські Афіни” 
 
-	Рівне-Здолбунів-Острог-Межирічі.
(м.Здолбунів 
Рівненського району).
м. Острог. 

с. Межиріччі Острозького району.

Острозький район.	Будинок, де розміщувався уїзний ревком.
Братська могила радянських воїнів.
Церква Катерини – 1914 р.
Острозький історико-культурний заповідник:
краєзнавчий музей (вул. Академічна, 5);
музей нумізматики (м. Незалежності, 25);
музей книги (вул. Паніна, 3).
Музей Острозької академії: замок кн.Острозьких - ХІV ст.(вул. Семінарська, 2); 
Богоявленська церква; сінагога ХVІ ст. “Нове містечко” (вул. Л. Українки); 
Луцька Брама ХVІ ст.;
татарська вежа ХVІ ст.
Троїцький монастир-фортеця (зараз чоловічий монастир) ХVІ- ХVІІІ ст.;
міська брама ХVІ ст.;
піч біля монастиря ХVІ ст.;
 Бущанський ботанічний заказник.	Державний історико-культурний заповідник
35800 м.Острог, вул.Академічна, 5
тел. 8 03654) 2-26-56
 2-32-71
 2-25-93
 2-26-98	
7.		Автобусна екскурсія “Свідки народної величі” 
	Рівне-Корець,
м. Корець. 

.

	Корецький районний краєзнавчий музей:
 (м. Корець, вул. Київська, 45). 
Замок 1550-1780 рр. (м. Корець, вул. Б.Хмельницького).
Костел св. Антонія, ХVІ ст. (м. Корець, вул. Костельна).
Францісканський монастир, ХVІ ст.;
Миколаївська церква, 1834 р.;
Троїцький жіночий монастир, ХVІ ст., на території якого знаходиться могила Г.О.Оленіної (Андро) 1808-1888 рр.;
комплекс релігійних споруд Троїцького монастиря ХVІ-ХІХ ст. (м. Корець, вул. Київська, 56).	Корецький районний краєзнавчий музей,
34700, 
м. Корець, 
вул. Київська, 45,
тел. 8 (03651) 2-27-37.	
8.		Дубенський історико-культурний заповідник.
 	м.Дубно, 
вул.Замкова, 7-а.

	Замок кен.Острозьких, 1492 р., в комплекс якого входять надбрамний корпус, палац Острозьких І пол. ХVІ ст.
Палац Любомирських, ІІ пол. ХVІІІ ст. (м .Дубно, вул. Замкова, 7-а).
А також каземати, які пролягли через все місто.
Костел Бернардинів та келії монастиря ХVІІІ ст., Луцька брама ХVІ ст. (м. Дубно, вул. Д.Галицького, 68). Синагога ХVІІІ ст. (м. Дубно, вул. Стара). Георгіївська церква, дерев’яна, побудована у 1630 р. (м. Дубно, вул. Садова, 13). Костел та монастир кармеліток (м. Дубно, вул. Шевченка).
Джерело св. Анни (с. Онишківці Дубенського району).
Мирогощанське лісництво.	Державний історико-культурний заповідник
35600 м. Дубно, вул. Замкова, 7-А,
тел. 8 (03656) 4-24-01
 4-39-86	
9.		Автобусна екскурсія “Поліська Січ” 	Рівне-В.Межирічі-Соснове-Бистричі.
(с. В.Межирічі Корецького району).
смт.Соснове Березнівського району.

с. Бистричі Березнівського району.	Петропапвловська церква, 1848 р.
Костел Св.Антонія, 1702 р.
Михайлівська церква, 1639 р.

Братська могила Радянських воїнів і партизан, жертв війни та пам’ятник землякам, які загинули у ВВВ 1941-1945 рр.
Братська могила воїнів УПА 1941-1944 рр.
Меморіальна дошка Т.Бульбі-Боровцю, 1942 р.	Березнівський районний краєзнавчий музей,
34600, смт. Березне, вул. Київська, 8
тел. 8 (03653) 5-48-69.	
10.		Автобусна екскурсія “На батьківщину У.Самчука” 	Рівне-Здолбунів-Дермань.
(с.Дермань
 Здолбунівського району).	Дерманський жіночий монастир.
Дермансько-Мостівський регіонально-ландшафтний парк	Рівненська обласна станція юних туристів,
тел 8 (0362) 26-5559, 22-2302. 	
11.		Автобусна екскурсія “Тарасовими шляхами” 
	Рівне-Дубно-Верба-Радивилів
(с.Верба Дубенського району.
м.Радивилів, 
вул.Кременецька, 10
м.Радивилів).	Меморіальна дошка на честь перебування Т.Шевченка у 1846 р.
Радивилівський краєзнавчий музей.
Пам’ятний знак землякам, які загинули у ВВВ у 1941-1945 рр.
Могила героям Радянського Союзу, сквер героїв 1944 р.
Братська могила польських воїнів, 1920 р., міське кладовище. Братська могила вояків УПА, 1944 р., міське кладовище.	Радивилівський районний краєзнавчий музей,
35500, м. Радивилів, вул. Кременецька, 24,
тел. .8 (03633) 4-39-50.
	
12.		Автобусна екскурсія “В поліську легенду” 	Рівне-Костопіль-Сарни-Кузьмівка.
(м.Костопіль, вул.Грушевського, 16.

Костопільський район.
Кар’єр Янова долина.

м.Сарни, вул.Просвіти, 20.

м.Сарни, вул.Ковельська.
Сарненський район.

	Костопільський районний краєзнавчий музей.
Могила радянських воїнів і партизан – 1944-1946 рр.
Пам’ятний знак на місці страти місцевих жителів, біля “Універмагу”
Базальтові стовпи. 
Суський ботанічний заказник. 

Сарненський історико-етнографічний музей.
Братська могила воїнів УПА 1944 р., кладовище.
Братська могила жертв НКВД 1918-1920 рр., громадське кладовище.
Озеро Стрільське.
Пам’ятник воїнам-односельчанам 1941-1945 рр.
Пам’ятний знак землякам, які загинули у ВВВ і жертвам періоду ВВВ 1941-1945 рр.	Філія Сарненського історико-етнографічного музею,
34500, м. Сарни, вул. Просвіти, 20,
тел 8 (03655) 3-53-97.

	
13.		Автобусна екскурсія “Наслучанська Швейцарія” 	Рівне-Соснове-Губків-Маринин.
(смт. Соснове 
Березнівського району).

с.Губків Березнівського району.

Березнівський район.	Братська могила радянських воїнів і партизан - жертв війни та пам’ятник землякам, які загинули у ВВВ 1941-1945 рр.
Руїни замку ХV-ХVІ ст.
Братська могила радянських воїнів і пам’ятний знак землякам, які загинули у ВВВ.
Ландшафтний заказник “Соколині гори”.
Преображенська церква та дзвіниця ХVІІІ ст.
Пам’ятний знак землякам, які загинули у ВВВ 1941-1945 рр.
Урочище Брище.	Рівненська обласна станція юних туристів,
тел 8 (0362) 26-5559, 22-2302. 	
Сумська область	
1.		Поле Конотопської битви	с. Шаповалівка Конотопського
району.	Місце бою між козацькими військами під проводом І. Виговського та московським військом (28-29 червня 1658 року).	Міська станція юних туристів, м. Конотоп, вул. Короленка,1,
41600, тел. 8 (0352) 4-34-96.	
2.		Будинок Глухівського учительського інституту.	м. Глухів, вул. Києво – Московська, 24.	Приміщення одного з найстаріших вузів України, побудоване в стилі класицизму в ХІХ ст. на кошти родини Терещенків, колишня чоловіча гімназія. У інституті навчалися: О. Довженко, С. Васильченко, М. Вашуленко, С.Сєргєєв-Ценський.	Глухівський державний педагогічний університет,
41400, м. Глухів, вул. Києво – Московська,) 24, 
тел. 8 (05444 ) 2-26-51.	
3.		Будинок О. Олеся.	м. Білопілля,
вул. Петровського, 10.
	Садиба родини Кандиб. В цьому будинку пройшло дитинство відомого поета-лірика О.Олеся (1878 - 1944).На будинку встановлена меморіальна дошка.	Районний будинок дітей та юнацтва, 41800,
м. Білопілля,
вул. Петровського, 10,
тел.8 (055434) 9-22-01.	
4.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва Кияницький.	с. Кияниця Сумського району.	На території парку ростуть унікальні породи дерев: гінкго, оксамит амурський, катальпа-прекрасна. Площа парку 55,7 га. Окрасою парку є будинок купця Ліщинського, побудований в стилі класицизму.	Сумський обласний центр позашкільної освіти та роботи з талановитою молоддю,
40007, м. Суми, вул. Августовська, 14а, тел. 8 (0542) 33-11-85.	
5.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва Тростянецький.	м. Тростянець, урочище Нескучне	Площа парку 256 га. На території парку ростуть велетні дуби, кущі лісового горішника, ліщини, бруслини. На території парку знаходиться грот Німф, збудований у 1809 році на честь 100-річчя Полтавської битви, князем О.Галіциним.	Районний палац дітей та юнацтва 42600, м. Тростянець вул. Миру,4, 
тел. (05458) 5-16-42.
	
6.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва Сумський.	м. Суми, вул. Свердлова, 14.	Площа парку 5 га. На території парку ростуть унікальні породи дерев: гінкго, оксамит амурський, катальпа-прекрасна. В центрі парку знаходиться будинок купця І.Асмолова, побудований в стилі класицизму (кінець ХІХ ст.)	Сумський обласний центр позашкільної освіти та роботи з талановитою молоддю, 40007, м. Суми, вул. Августовська, 14а, тел. 8 (0542) 33-11-85.	
7.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва Басівський.	м. Суми, 
вул. Санаторна, 2.	Площа парку 27 га. Ростуть хвойні породи дерев. На території парку знаходиться садиба поміщиці П.М. Штеричевої (початок ХІХ ст.)	Сумський обласний центр позашкільної освіти та роботи з талановитою молоддю, 40007, м. Суми, вул. Августовська, 14а, 
тел. 8 (0542) 33-11-85.	
8.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва Княгині Львової.	с. Бочечки Конотопського району, вул. Енгельса.	Площа парку – 14 га. Збереглася споруда колишнього палацу княгині Львової (1783 р.). У парку ростуть багатовікові дуби, ялини. Дата закладення парку – 1745 р.	Міська станція юних туристів, 41600, 
м. Конотоп, вул. Короленка,1, тел. 8 (05447) 4-34-96.	
9.		Деснянсько-Старогутський національний природний парк	Середино-Будський район, с. Стара Гута	Площа 162,2 кв. км. Флора парку налічує не менше 800 видів судинних рослин, з них до Червоної книги України занесено 20 видів і знайдено 5 рідкісних угрупувань, які занесені до Зеленої книги України.	Районний будинок дітей та юнацтва, м. С.-Буда, вул. Сівер’янівська, 5, 41000
тел. 8 (05451) 9-17-85	
10.		Парк-пам”ятка садово-паркового мистецтва: Яблуня-колонія.	м. Кролевець, вул. Андріївська, б.71.	Яблуня віком близько 200 років, з однієї кореневої системи якої росте 15 стовбурів. Крона дерева сягає майже 40 м.	Районна станція юних натуралістів, 41300,
м. Кролевець,вул. Андріївська, 71, тел.8 (05447) 5-11-68.	
11.		Середньосеймський, ландшафтний парк.	с. Бояро-Лежачі Путивльського району, заплава р. Сейм.
	Площа – 20 кв. км. Охороняються природні комплекси у заплаві річки Сейм з переважанням лучної рослинності. Тут зростають коручка чемерниковидна та реліктова папороть страусове перо.	Районний центр позашкільної роботи, 41500, м. Путивль, вул. Кірова 77, тел. 8 (05442) 9-12-78.	
12.		Михайлівська цілина
відділення Українського степового природного заповідника	с. Катеринівка Лебединського району. 	Площа – 202 га. Охороняються цілинні різнотравно-ковилові степи. Єдина в Україні ділянка лучного степу в зоні Лісостепу. Флора нараховує 531 вид судинних рослин. 	Районний будинок дитячої та юнацької творчості, 42200, м. Лебедин, вул. К.Маркса, 10, тел. 8 (05445) 2-36-06.	
Тернопільська область	
1.		Печера "Кришталева".
	с. Кривче Борщівського
району.	Геологічна.пам'ятка природи.	м. Тернопіль, вул. С. Качали, 3, тел. 8 (0352) 52-71-41	
2.		Кремененський замок.	м, Кременець.	Пам’ятка архітектури.	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 	
3.		Почаївська Лавра.
	м. Почаїв Кременецького
району.	Історична пам’ятка.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
4.		Збаразький замок	м. Збараж.	Пам’ятка архітектури.	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 	
5.		Зарваницький Марійський духовний центр.	с. Зарваниця 'І'сребовлянського району	Релігійний центр.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
6.		Червоногородський водоспад.	с. Нирків Заліщинського району.	Найвищий водоспад рівнинної частини України.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
7.		Печерний храм "Язичеська святиня" ІХ ст.	с. Монастирок
Борщівського району.	Історична пам’ятка.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
8.		Заповідник "Медобори".	Гусятинськй район.	Пам’ятка природи.	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 	
9.		Карстові озера.
	с. Вікно Гусятиського району.	Пам’ятка природи.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
10.		Травертинові скелі.
	с. Рукомиш Бучацького району.	Пам’ятка природи.
	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 
	
11.		Бучацька ратуша.	м. Бучач.	Пам’ятка архітектури.	Тернопільський обласний комунальний центр туризму, краєзнавства, спорту та екскурсій,
тел. 8 (0352) 527141 	
Харківська область	
1.		Літературно-меморіальний музей Г.С. Сковорода.
	с.Сковородинівка Золочівського району. 
	Мальовничий куточок Харківщини, де нерідко бував і знайшов останній притулок великий український філософ, і поет, просвітитель Г.С. Сковорода. У музеї зберігаються речі великого філософа, фотографії, малюнки місць, пов'язаних з його життям, старовинний парк, фруктовий сад, криниця, могила Г.С. Сковороди.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
2.		Пархомівський історико-художній музей.
	с.Пархомівка Краснокутського району.
	Заснований у 1955 році за ініціативою вчителя історії, шанувальника старовинної культури та мистецтва О.Ф. Луньова. У музеї експонуються пам'ятки мистецтва різних часів і країн: давньоєгипетська пластика, декоративно-ужиткове мистецтво Індії, Японії, Китаю, західноєвропейський живопис і графіка ХУІ -XX ст. Сільський музей є своєрідним культурно-освітнім осередком Слобожанщини.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
3.		Історико-культурний заповідних “Батьківщина Ї.Репіна”.
	м. Чугуїв.
	Чугуїв (1638 p.) - перший форпост серед стенів “Дикого поля” на березі річки Сіверський Дінець. У Чугуєві народився, жив та працював видатний художник зі світовим ім’ям І.Ю.Рєпін (1844-1930). Тут знаходиться художньо-меморіальний музей Ї.Ю. Рєпіна, майстерні, де працював художник, художня галерея.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.

4.		Колишня садиба пукорозаводчика — мецената ГІ.І.Харитоненка.
	с .Володимирівка Краснокутського району. 
	У колишній садибі збереглися до нашого часу унікальні архітектурні споруди: водонапірна вежа, в'їзна брама, співаючі тераси та співоче диво Краспокутчини - церква Спаса Нерукотворного (архітектор О.Щусєв, 1913р.).	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
5.		Пам'ятка (ХУШ-XI Хет.) садово-паркової архітектури з палацом у с.Шарівка Богодухівського району.
	с.Шарівка Богодухівського району. 
	Колишня садиба пукорозаводчика Л.Кеніга- Унікальний парк” розбитий на схилах широкої балки, який налічує більше 300 різних пород дерев, чагарників, вікові дуби, алея чорних лип - єдина на Харківщині, палац у готичному стилі, система рукотворних водоймищ.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
6.		Історико-археологічний заповідник “Верхній Салтів” їм. О.В.Бабенка.
	с. Верхній Салтів Вовчанського району. 
	Унікальний археологічний комплекс, якай посідає визначне місце серед ранньосередньовічних старожитностей Європи. Саме тут було відкрито матеріальну культуру Хозарського каганату. Комплекс включає городище, неукріплені поселення, катакомбні могильники.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
7.		Свято -Борясо-Глібський жіночий монастир.
	с. Водяне Зміївського району.
	Свято- Борисо-Глібськнй монастир - це духовна святиня Слобожанщини. Храм в ім'я світлих страстотерпців Бориса і Гліба - пам'ятник архітектури XIX ст., в якому зберігається чудотворна Ікона Спаса Нерукотворного.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
8.		Меморіальний комплекс Слави в Лісопарку.
	м.Харків,
Лісопарк.
	У період окупації Харкова фашистські загарбники перетворили Лісопарк у місце масових розстрілів мирного населення, партизан, підпільників, військових. На центральній алеї встановлена 12-метрова статуя Батьківщини -~ Матері. Біля її підніжжя палає Вічний вогонь.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
9.		Меморіальна комплекс “Дробицький Яр”.
	м. Харків,
 мікрорайон
“Горизонт”.
	Комплекс споруджено пам'яті жертв нацизму. В Дробищькому яру в період з грудня 1941 р по січень 1942 p. було знищено всю єврейську громаду міста Харкова - 16 тис. чоловіків, жінок, дітей.
	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
10.		Меморіальний комплекс “Висота маршала І.С. Конєва”.
	с.Солоницівка Дергачівського району. 
	Саме з цього місця розпочалася операція по визволенню Харкова в серпні 1943 р. 23 серпня 2005 р. на висоті відбулось відкриття нового сучасного музею “Харківщина у Великій вітчизняній війні 1941 - 1945 p.”. Комплекс включає також виставку військової техніки, каплишо на честь Іоана - Воїна.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
11.		Краснокутський
Дендропарк.
	смт .Красний Кут.
	Пам'ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення. Площа 13,6 га. Найстаріший дендропарк У країна, заснований у 1809 році Іваном Назаровичем Каразіним як акліматизаційний сад.
	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
12.		Гора Кремінець - геологічна пам'ятка України.
	м. Ізюм.
	Геологічний розріз г. Кремінець має велику наукову І пізнавальну цінність. Гірські породи мезозойського віку вміщують різноманітні палеонтологічні залишки. На торі Кремінець знайдено прояви древнього карсту.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
13.		Музей води.
	с.Кочеток Чугуївського району. 
	У с. Кочеток діє унікальний музей води., в якому можна дізнатися, яку роль відіграє вода у житті людини, ознайомитись з історією водопостачання Харківщини.
	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.	
14.		Ботанічний сад Харківського національного університету ім. В.Н.Каразіна.
	м. Харків
	Цей природно-заповідний об'єкт загальнодержавного значення заснований на початку XIX ст. - найстаріший ботанічний сад України. Загальна площа 41.9 га. Включає дендрарій, оранжерейний комплекс та багаті колекції деревно-чагарникових та трав'янистих рослин відкритого ґрунту місцевої і світової флори.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
15.		Національний природний парк “Г'омільшанські ліси”.
	Зміївський район.

	Один з наймальовничих куточків Харківщини в долині річок Сіверський Донець та Гомольша площею 14314.8 га, В межах парку зростає понад 800 видів судинних рослин. серед яких 40 - рідких, а також занесених до Червоної і книги України, багата і різноманітна фауна. Заснований у 2004 році.	Харківська обласна станції юних туристі, 61091,м.Харків, вул.Танконія, 15/2, 
тел. 8-057-392-30-14, 392-01-53, 392-01-43.
	
Херсонська область	
1	Біосферний заповідник “Асканія-Нова” ім.Ф.Фальц-Фейна.	Чаплинський район.	Один із найстаріших та найвідоміших у світі заповідників України. Головна цінність Асканії-Нова – заповідний цілинний степ площею 11 тис.га. Крім того, в акліматизаційному зоопарку можна побачити безліч екзотичних тварин – зебр, буйволів, бізонів, антилоп, страусів. На ставках зоопарку величезна кількість птахів, зібраних з усіх куточків земної кулі. В старовинному ботанічному парку представлено більше тисячі видів та різновидів дерев та кущів. Асканійське фотосафарі у великих загонах зоопарку площею 2300 га подарує відчуття належності до навколишнього світу.	1) 75230, Херсонська обл., Чаплинський район, смт. Асканія-Нова, вул.Фрунзе,13
Тел. (05538) 61140, 61296.
Тел/факс 61232.
2) обласний Центр туристсько-краєзнавчої творчості учнівської молоді 
73003, м.Херсон, пр-т Ушакова, 18/2.
Тел.(0552)495344, 491997
Тел/факс 494361.	
2	Чорноморський біосферний заповідник.	Північно-західне Причорномор’я Херсонська та Миколаївська області	Один із найстаріших та найвідоміших у світі заповідників України. Це цілий комплекс заповідних територій, що включають, крім біосферного резервату, орнітологічний заказник, ландшафтний природний парк і комплекс ботанічних територій, що охороняються. Тут можна побачити картину перекочівки десятка тисяч диких гусей, побачити та почути пташині базари, колонії пеліканів, тисячні зграї лебедів, що зимують. 	75600, Херсонська обл., м. Гола Пристань, вул. Лермонтова, 1.
тел. (05539) 26471, 26500.
Музей Чорноморського заповідника. 	
Хмельницька область	
1.	Історико-архітектурний заповідник "Кам"янець".	м.Кам"янець-Подільський.	Місто-фортеця, яке розташоване на півострові, в оточенні неприступних скелястих берегів р.Смотрич. Місто цікаве різноманіттям історико-архітектурних пам'яток: фортифікаційних (Стара фортеця, брами, оборонні вежі), культових (костели та церкви, громадських (ратуша, житлова забудова, площі).
	Кам"янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300	
2.	Бакотський печерний монастир ХІ-ХУ ст.	р.Дністер,
Кам"янець-Подільський район.	Свято-Миколаївський православний печерний монастир ХІ-ХУ ст. - цікава історична пам'ятка, розташована на обривистій товтрі Біла на висоті 70 метрів, де колись існувало літописне м.Бакота – прадавня столиця Поділля. Зараз затоплена водами Дністровського водосховища.	Кам"янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
3.	Печерний монастир біля с.Субіч.	с.Субіч
 Кам"янец-Подільського району.	Невеличкий печерний монастир, над р.Дністер біля с.Субіч. Місцевість вражає красою краєвидів та недоторканістю природи, є цілющі джерела, з якими пов'язані цікаві легенди.	Кам"янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300	
4.	Чорнокозинський замок ХУ ст.	Чорнокозинський замок Кам"янець-Подільського району.	З ХУ по ХУІІІ ст. замок був літньою резиденцією кам"янецьких єпископів. Замок стояв на татарському Волоському шляху, тому часто руйнувався під час нападів. Назва села Чорнокозинці пов'язана з цікавою подільською легендою.	Кам"янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300	
5.	Жванецька фортеця ХУІІ ст.	с.Жванець
 Кам"янець-Подільського району.	На північній околиці старовинного с.Жванець понад річкою Жванчик височіли колись похмурі вежі і мури ставного Жванецького замку. Під його стінами у 1653 р. війська Б.Хмельницького оточили і розгромили польсько-шляхетське військо короля Яна Каземира.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
6.	Печера Атлантида.	с.Завалля Кам”янець-Подільського району.	Єдина на Україні триповерхова гіпсова печера вражає різнобарвною красою кристалів, якими оздоблені зала і гроти підземного палацу	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
7.	Каньйон р.Смотрич.	м;Кам"янець-Подільський.	Смотрицький каньйон - унікальна пам’ятка природи, яка займає площу 80 га і має протяжність 9 км. Каньйон в своїй основі складений з порід верхнього силуру. Є місцем зростання рідкісних видів рослин.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
8.	Китайгородськитй розріз відкладів силуру та дивону.	с.Китайгород
 Кам"янець-Подільського району.	Китайгородський розріз - один з найповніших у світі розрізів відкладів силуру та девону міжнародний геологічний еталон відслонень третього та четвертого періодів палеозойської ери.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
9.	Залучанські печери.	 між с.Залуччя та с.Нігін Кам"янець-Подільського району.	Відомі у ХУІІ ст. Розташовані у вапняках верхнього тортону, з яких складені прямовисні скелі каньйону р.Смотрич.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
10.	Держзаказник "Кармалюкова гора"	с.Привороття
 Кам"янець-Подільського району.	 Ландшафт заказника мальовничий гірський, не типовий для Поділля. Назва гори пов’язана з іменем народного героя Устима Кармалюка.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8 (03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
11.	Держзаказник "Совий Яр".	с.Вихватнівці- сКрушанівка 
Кам"янець-Подільського району.	Площа заказника 827 га. Вражають крутосхили яру, одягнені в зелені шати ліси, внизу дзюрчить холодний потік р.Студениці, зростають рідкісні види флори.	Кам”янець-Подільська станція юних туристів, вул.Довга,3
тел. 8(03849) 23863
8 (03849) 30591
8 (03849) 22300.	
.12.	Пам’ятка архітектури "Костьол святої Дороти".	м.Славута, вул.Князів Сангушків, 2.	Приводом для будівництва костьолу став заповіт княгині Дороти Сангушко, яка померла у 22 роки. Костьол був зведений в 1825р. за зразок костьолу св. Євстафія у Парижі. В комплекс костьолу входять: будівля костьолу, окремо споруджена дзвіниця, підпірна стіна з нішою святої води, каплиця з окремим входом, під якою розміщена родова усипальниця князів Сангушків. Будівля викладена з природного каменю. Споруда костьолу відображає історію розвитку римської базилики, втілює романський стиль. Костьол діяв за призначенням до 1935р., коли його передали під клуб. З 1941 р. його знову було відкрито для прихожан, в 1948 р. вдруге закрито і до 1990р. приміщення використовували як соляний склад. У 1990р. костьол переданий римо-католицькій общині та відреставрований, в 1993р. занесений до реєстру державних пам'яток архітектури. 	м.Славута, вул.Дзержинського,81
Славотицький міський центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
тел. 8 (03842) 2-26-64.	
13.	Ботанічний заказник "Теребіжі"	64 квартал Голицького лісництва Славутського держгосплісу, 8 км від Славути	Охороняється озеро Теребіжі та оточуючий його комплекс боліт (Указ Президента від 12.09.2005р. №1238 "Про об'єкти природно-заповідного фо6нду України). Район озера являє собою колишню долину стоку льодовикових вод на сучасному етапі є комплексом чотирьох гідроценозів, що включають низку водойм від озер до боліт, що перебувають на різних ступенях зростання. 	м.Славута, вул.Дзержинського,81
Славотицький міський центр туризму і краєзнавства учнівської молоді, 
тел. 8 (03842) 2-26-64.	
14.	Єврейський цвинтар	с.Ганнопіль, Славутського району	На кладовищі знаходиться усипальниця Великого Магідда Межиріцького – Дов Бера, основоположника вчення хасидизму.	с.Ганнопіль, вул.Одухи,2
Ганнопільський нвк
 тел. 5-03-35	
15.	Народний геологічний музей	с.Берездів Славутського району	Музей відкрито у 1993р. В музеї розміщено 1250 експонатів мінералів зібраних з усіх частин світу.	с.Берездів, вул. Суворова, 3.
Берездівський нвк, 
тел.5-41-06	
16.	Меморіал "Долина смерті"	с.Воробіївка	 У січні 1944 р. команда есесівців завела жителів сіл Воробіївка та Храбузна до так званого Гальцевого бережка та всіх розстріляли. Потім облили трупи і спалили.	Полонська міська станція юних туристів "Обрій"
м.Полонне, вул.Л.Українки,135.
тел.8 (03843) 34280
	
17.	Сільський народний краєзнавчий музей.Пам"ятний знак 500-річчя села.	с.Новолабунь	Зібрання матеріалів народного ужитку минулого, історія села (колись волосного містечка). Залишки будівлі костелу, церкви, синагоги.	Новолабунська с.р.
тел. 8 (03843) 31540
	
18.	Козацька могила	5-ий км по дорозі Полонне-Миропіль	Кам'яний хрест 17.ст на місці ймовірної загибелі генерального осавули Дем'яна Лісовця орієнтовно в травні 1651р.		
19.	Музей фарфорового заводу	м.Полонне, вул.Привокзальна,50	Завод заснований у 1887р. Експозиція виробів минулого та сьогодення.	Гол.худ.заводу,
тел.8-0673188379	
20.	Пам'ятник закоханим	м.Полонне, вул.Толстого	Місце поховання полонських Ромео і Джульєти – росіянина П.Білокопитова та польки І.Тушинської, яки релігійні пе6реконання батьків стали на перешкоді спільного життя	Полонська міська станція юних туристів "Обрій"
м.Полонне, вул.Л.Українки,135.
тел.8 (03843) 34280
	
21.	Полонський парк.	м.Полонне, вул.Боженка.	Один із витворів знаменитого ірландського паркового зодчого Діонісія маклера 
(середина19 ст.).	Полонська міська станція юних туристів "Обрій"
м.Полонне, вул.Л.Українки,135.
тел.тел.8 (03843) 34280	
22.	музей Переца Маркіша.	м.Полонне, вул.Горького,34	Єдиний у світі музей видатного єврейського поета, жертви сталінських репресій.
	8-03843-31453,
директор музею	
23.	Костел Анни.	м.Полонне, вул.Петровського.	Пам'ятник архітектури, споруджений у 1607р.	Полонська міська станція юних туристів "Обрій"
м.Полонне, вул.Л.Українки,135.
тел.8 (03843) 34280	
24.	Краєзнавчий музей.	м.Полонне, вул.Л.Українки,95.	Зібрання старожитностей району.	8-03843-31453,
директор музею	
25.	Храм Олександра Невського.	с.Черніївка.	Жіночий монастир.
		
26.	Могили хасидів.	м.Полонне, вул. Академіка Герасимчука.	Поховання нащадків найближчого учня та послідовника засновника хасидизму Яака Когена та проповідника Ар" є Мохія.	Полонська міська станція юних туристів "Обрій"
м.Полонне, вул.Л.Українки,135.
тел.8 (03843) 34280	
27.	Урочище "Водоспад".	Долина р.Ушиця, від с.Зіньків до с.Майдан Олександрівськй.	Урочище знаходиться на лівому березі р.Ушиця і являє собою велику балку з сильно пересіченим рельєфом, численним глибокими вимоїнами та глибокими річками, двома водоспадами, покинутою шахтою з видобутку фосфоритів, невеликим ставком, порослу лісом	Районне туристичне бюро екскурсій та подорожей смт.Віньківці, 
вул Соборної України,15 тел.8-03846-21324.	
28.	Урочище "Марусин камінь".	с. Малий Олександрів.	Знаходиться на лівому березі р.Ушиця на високому пагорбі. Являє собою великий камінь, у якому був невеликий вхід до печери довжиною близько 50м, який через небезпеку обвалів на сьогодні замуровано. Печера в давнину могла служити монаршим прихистком (на цю думку наводять декілька хрестів, висічених біля його підніжжя).	Районне туристичне бюро екскурсій та подорожей смт.Віньківці, 
вул Соборної України,15 тел.8-03846-21324.	
29.	Руїни оборонної фортеці в с.Зіньків.	с.Зіньків.	Фортечні укріплення побудовані у 15 ст. подільським воєводою Петром Одворонжем в центрі села. Укріплення має трикутну форму із залишками башти по кутах. Розташоване на вершині крутого схилу, біля підніжжя якого знаходиться діючий католицький костел.	Районне туристичне бюро екскурсій та подорожей смт.Віньківці, 
вул. Соборної України,15 тел.8-03846-21324.	
30.	Історико-краєзнавчий музей.	с.Старі Нетиченці.	Заснований у 1988р., в даний час має статус "Зразковий музей" , сприяє вихованню любові до свого народу, забезпеченню духовної єдності поколінь.	Директор школи Коваль Наталія Іванівна, 
тел. 8-03846-2-43-38.	
31.	Музей А.Ахматової.	с.Слобідка-Шелехівська.	В селі неодноразово перебувала російська поеьеса, тут проживала її мати.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
32.	Святе Джерело.	Околиці с.Слобідка-Шелихівська.	Свята криничка на честь пророка Іллі, її вода вважається цілющою.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
33.	Панський будинок с.Божиківці.	с.Божиківці.	Палац побудований на початку ХХ ст. паном Чесневським.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
34.	Пам'ятний знак на місці загибелі Устима Кармалюка.	с.Волоське.	На даному місці в 1835р. загину Устим Кармалюк.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
35.	Заповідне урочище "Липки".	 Між селом Слобідка Шелихівська та селом Шиїнці.	Тут ростуть рослини, що занесені до Червоної книги.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
36.	Заказник Шиїнецький.	біля с.Шиїнець.	На невеличкій території зосереджена велика кількість біотопів.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
37.	Церква Слобідка –Кальнянська.	с.Слобідка – Кальнянська.	Найдавніша дерев'яна церква, що побудована без єдиного цвяха. 	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
38.	Деражнянськке гетто.	м.Деражня.	Місце масового розстрілу єврейського населення фашистами в період Великої вітчизняної війни 1941-1945рр.
	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
39.	Музей Б.Олійника.	м.Деражня.	Відкритий пам'яті начальника Південно Західної залізниці, уродженця Деражнянщини.
	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
40.	Город Богів.	В районі с.Городище.	Знайдено стародавні речі епохи 13 ст.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
41.	Антонінський парк – пам"ятка садово-паркового мистецтва державного значення.	смт.Антоніни.	Створений в першій половині 19 ст. Площа 14,4 га , росте 60 видів і форм, втому числі екзоти.	м.Красилів, пл.Незалежності,7 БТДЮ, тел.8 (03855) 4-30-97.	
42.	Маєток Потоцьких.	смт.Антоніни.	Побудований у першій половині 19 ст. Збереглись окремі споруди.
	.Красилів, пл.Незалежності,7 Будинок дитячої та юнацької творчості, тел.8 (03855) 4-30-97.	
43.	Домініканський костел.	смт.Білогір"я, вул.І.Франка.	Будівництво католицького костьолу в ім'я с.Домініки почалося у 1612 році і тривало майже 48 років. Цей архітектурний комплекс складає дві споруди: костьол та кляштор (приміщення для монахів). Костьол містить великий молитовний зал, площа якого сягає 400 кв.м., а висота – 19м.
У 1869 р в приміщенні костьолу розмістилася церква св.Трійці. Тоді ж було побудовано біля костьолу будинок для псаломщика. 
На початку ХХ ст. костьол був зруйнований. В роки сталінського режиму тут була тюрма, а в повоєнні роки – клуб та бібліотека. У 90-і роки розпочато ремонтні роботи і на сьогодні пам'ятка частково відновлена. В наші дні тут знаходиться Римо-Католицька Парафія Св.Вінцентого.	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
44.	Аріанська каплиця.	с.Тихомель.	Поблизу села Тихомель нагорі збереглася до цього часу чотирикутна кам'яна башта (каплиця), прозвана в народі аріанською, яка служила молитовним будинком для місцевої соцініанської общини побудована общини (побудована на початку 17 ст.). У середині її з трьох боків є поглиблення (ніші). У верхній частині башти є два звичайних вікна , а ще вище під склепінням – три невеликих круглих вікна. Всередині каплиця була розмальована. Ще до цього часу зображення чотирьох євангелістів. Під підлогою каплиці був погріб, але його перекриття завалилося. 	Хмельницький обласний центр туризму і краєзнавства учніської молоді,
тел. 8 (0382) 794213 	
Черкаська область	
1.		Краєзнавчий музей.	м. Черкаси.	Вихідні: пон., п’ятн.,
Час роботи : 10.00-18.00
Варт. квитків: 1.5-5грн. 
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
2.		Художній музей.	м. Черкаси.	Вихідний: понеділок
Час роботи : 10.00-17.00
Варт.квитків: 1.50-3грн.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
3.		Музей Кобзаря.	м. Черкаси.	Вихідні: пон., п’ятн.
Вхід безкоштовний 	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
4.		Музей В.Симоненка.	м. Черкаси.	За попередніми заявками 
через краєзнавчий музей. 	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
5.		Соснівка. Парк Ювілейний.	м. Черкаси.	Вікові дуби, липи, сосни,
містечко атракціонів,
водойми, кінноспортивна база. 
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
6.		Шевченківський національний 
Заповідник - 
музей Т.Г.Шевченка.	м. Канів.	( на реставрації)
Могила Т.Г.Шевченка.
Успенський собор.
“Тарасова світлиця”.
Музей А.Гайдара Вихідні – понеділок.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
7.		Канівський природний заповідник.
	м. Канів.	( вихідні : субота, неділя)
вхід - безкоштовний музей та могила 
 Біляшівського;
природничий музей;
екскурсія по заповіднику (екологічна стежка); 
Княжа гора.	Черкаський обласний Центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
8.		Ландшафтний заказник “Тарасові обрії”.	с. Прохорівка.
	Михайлова гора, сосна М.В.Гоголя, дуб Т.Г.Шевченка.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
9.		Державний історико-культурний заповідник “Трахтемирів”.	с. Прохорівка.	Археологічні пам’ятки; “Рожева криниця”; геологічні пам’ятки; пам’ятники боїв на Букринському плацдармі.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
10.		Національний історико-культурний заповідник “Чигирин”	м.Чигирин.	Музей Б.Хмельницького; Богданова гора; гончарна майстерня; музей археології (в стадії завершення).	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
11.		Філіал національного історико-культурного заповідника “Чигирин”.	с. Суботів.	Іллінська церква (16 ст.); замчище Б.Хмельницького з підмурками кам’яної вежі; етнографічний музей “Українська хата”;
“Три криниці”; суботівське городище чорноліської культури; 
пам’ятки в центрі села: кам’яна стела (12-13 ст.), пам’ятник Б.Хмельницькому, меморіальний комплекс героям Великої Вітчизняної війни.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.

12.		Філіал національного історико-культурного заповідника “Чигирин”.	с. Медведівка.	Краєзнавчий музей, церква Успіння пресвятої Богородиці, пам’ятник М.Залізняку, катольцький костьол, пам’ятник жертвам Великої Вітчизняної війни, городище 18-19 ст. з підземними ходами і територія Медведівського монастиря з залишками гідротехнічних споруд.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
13.		Філіал національного історико-культурного заповідника “Чигирин”.	с.Мельники.	Пам’ятник героям Холодного Яру, Холодноярській республіці, могила В.Чучупаки, джерело "Дзюркало".	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
14.		Отаманський парк з джерелом “Живун”.	між с.Мельники с. Головківка.	Джерело “Живун”, ставки.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
15.		Приватний музей історії с. Головківка.	с. Головківка.	Музей, каплиці.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
16.		Лісове дубово-ясеневе урочище “Холодний Яр”.	
за селом Мельники	Мотронинський Свято-Троїцький жіночий монастир, Свято-Троїцька церква (1804 р.), пам’ятний знак на честь перебування Т.Г.Шевченка, підземні ходи, козацький цвинтар, озеро “Гайдамацьке”, пам’ятний знак на честь партизан та Партизанський парк, Мотронинське городище скіфського часу (6-5 ст. до н.е.) з валом, ровом та курганним могильником.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.

17.			Хутір Буда.	Дуб М.Залізняка (1100 років), дуб Онук (600р.), пам’ятник розстріляним в 1943 році жителям хутора.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
18.		Кам’янський державний історико-культурний заповідник.	м. Кам’янка.	Літературно-меморіальний музей О.С.Пушкіна і П.І.Чайковського, парк декабристів з пам’ятками, історико-краєзнавчий музей.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
19.			с. Тимошівка	Музей композитора К.Шимановського.	Черкаський обласний Центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
20.		Державний Корсунь-Шевченківський історико-культурний заповідник.	м. Корсунь- Шевченківський.	Музей історії Корсунь-Шевченківська. Битви, майданчик з військовою технікою, краєзнавчий музей, картинна галерея, палац Лопухіних, 
Корсунь-Шевченківський дендрологічний парк.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
21.		Музей І.Нечуя-Левицького.	с. Стеблів.	Скелі на р. Рось: “Бурлачка”, Адама Міцкевича, “Козак-Камінь”, “Сфінкс”, Нечуя-Левицького.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
22.			с.Сахнівка.	Школа ім. А.Захаренка,
Народного вчителя України; гори “Дівиця”, “Пастушка”.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
23.			с. Виграїв.	Місце переможної битви Б.Хмельницького, пам’ятний знак (1648).	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
24.		Звенигородський район.	м. Звенигородка.	Краєзнавчий музей, художня школа з центром кераміки.	Черкаський обласний Центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
25.		Державний історико-культурний заповідник	с. Шевченкове.	Музей Т.Г.Шевченка, хата батьків, садиба Шевченків з могилами батьків, хата дяка, художня школа-інтернат.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
26.		Батьківщина Тараса Шевченка.	с. Моринці	Хата, де народився Шевченко, хата діда Шевченка.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
27.			с. Будище.
	Дуб Т.Г.Шевченка, будинок пана Енгельгарда, парк.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
28.		Тальнівський район	м. Тальне.	Мисливський замок, могила Софії Потоцької, парк, музей хліборобства, завод мінеральних вод.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
29.			с. Майданецьке,
с. Тальянки,
с.Веселий Кут.	Археологічні пам’ятки трипільської культури.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
30.		Заповідник “Трипільська 
 культура”.	с. Легедзине.	( в стадії завершення)	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
31.		Уманський район.	м. Умань.	Дендрологічний парк “Софіївка”, пішохідна екскурсія містом, краєзнавчий музей, центр Хасидського руху.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
32.			с. Оксанине.	Батьківщина двічі Героя Радянського Союзу генерала І.Д.Черняховського, шкільний музей.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
33.			с. Пугачівка.	Свято-Троїцька козацька церква (17ст.), побудована з дерева без використання цвяхів.	Черкаський обласнийцЦентр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
34.			с. Старі Бабани.	Гранітні кар’єри, виставка виробів з граніту.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
35.		Легенди Софії і Софіївки. 
	Київ – Умань.	Основні об’єкти маршруту: дендропарку “Софіївка”, хасидська святиня – поховання цадика Нахмана . Тривалість екскурсійної подорожі – 12 годин.
	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
36.		Тарасові шляхи. 

	Київ – Канів	Основні об’єкти маршруту: церква Різдва Христового (Київ, Поштова площа), музей та могила Т.Г. Шевченка (Канів). Тривалість екскурсійної подорожі – 8 год.	Черкаський обласний центр туризму, краєзнавства і екскурсій учнівської молоді,
18008, м.Черкаси, вул. Смілянська, 100/1-а, 
тел/ф 8(0472) 63-14-89.	
Чернівецька область	
1.		Центральний корпус Чернівецького Національного університету. 	м. Чернівці, вул. Коцюбинського, 4.	Пам’ятник історії та архітектури ХІХ ст., колишня резиденція буковинських митрополитів. 	Екскурсійний відділ Чернівецького національного університету,
тел. 8 (0372) 58-4821.	
2.		Миколаївська церква, 1607 р. 	м. Чернівці, 
вул. Сагайдачного, 
87-а.	Пам’ятник історії та архітектури ХVІІ ст.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
3.		Вірменська церква, 1875 р.	м. Чернівці,
вул. Українська, 19.	Пам’ятник архітектури ХІХ ст.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
4.		Музично-драматичний театр ім. О.Кобилянської.	м. Чернівці, 
Театральна площа,1.	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
5.		Будівля міської ради, 1847 р.	м. Чернівці, 
Центральна площа,1.	Пам’ятник архітектури, колишня ратуша.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
6.		Будівля Чернівецької обласної держадміністрації.	м. Чернівці, вул. Грушевського,1.	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
ттел. 8 (03722) 4-1800.	
7.		Кафедральний собор ….	м. Чернівці,	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
8.		Будівля філармонії.	м. Чернівці, площа Філармонії,1.	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
9.		Обласний архів.	м. Чернівці, 
Вул. Шевченка, 	Пам’ятник архітектури.
	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
10.		Будівля обласного відділенні нацбанку.	м. Чернівці, 
Центральна площа, 2.	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
11.		?	м. Чернівці, вул. Зелена, 1.	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
12.		Успенський собор старообрядців.	С. Біла Криниця Глибочицького районую	Пам’ятник архітектури.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
13.		Вижанківська церква із дзвіницею. 	С. Виженка Винницького району.	Пам’ятник історії та архітектури ХVІІІ ст.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
14.		Комплекс споруд Хотинської фортеці ХІІІ-ХVІІІ ст.	м. Хотин.	Пам’ятник історії та архітектури ХVІІІ ст..	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
15.		Категорійний похід.	Смт. Путила – с. Плоска – оз. Гірське Око – с. Н. Яловичора – г. Яровиця (1574м.) – с. Сарата – ур. Чорний Діл – с. Перкалаб – хр. Пнев’є – с. Шибени – оз. Марічейка – г. Піп Іван (2020м.) хр. Чорногірський – г. Говерла (2061м.) – г. Петрос (2022м.) – смт. Ясеня. 
	Хр. Томнатикул – залишки будівлі військового об’єкту, радари, локатори. Озеро “Буковинське Око” природний пам’ятник утворений одночасно з озером “Синевір”. За с. Нижня Яловичора розвалини греблі “Марієн” звідки по р. Черемош до середини 70 років ХХ ст. сплавляли ліс. В селі Шибени знаходиться прикордонна застава № 1 Чернівецького прикордонного загну, для проходження даної ділянки маршруту потрібно відмітитися на заставі. Чорногірський хребет – розмаїття субальпійських та альпійських луків; високогірні озера: Марічейка, Бербенескул, Несамовите; маршрут пролягає по території Карпатського національного природного парку, Карпатського біосферного заповідника, Чорногірського заповідного лісництва. Вхід сюди – платний. Довжина пішохідного маршруту 135 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
16.		Категорійний похід.	ДТБ Лунка – г. Дял Алекси (957 м.) – с. Фальків – пер. Шурдин (1173 м.) – хр. Красний Діл (1142 м.) – с. Селятин – р. Ропачівка – пер. Джогуль (160 м.) – р. Досчина – г. Томнатик (1565 м.) – г. Яровиця (1574 м.) – с. Яловичора – оз. Буковинське Око – пер Лопушнянський (1168 м.) – с. Плоска.	Буковинські Скибові Карпати; Путильське низькогір’я; Буковинські Магурські Карпати; Яровицьке середньогір’я – найвищий район Буковинських Карпат. С. Фальків – пер. Шурдин (1173 м.); с. Яловичора – оз. Буковинське Око – ділянки маршруту пролягають по прикордонній зоні – необхідно мати особисті документи учасників походу та маршрутні документи. Довжина пішохідного маршруту 134 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
17.		Категорійний похід.	Осмолода – хр. Ігровець – г. Сивуля – ур Пекло – г. Попадя – оз Синевір – с. Верхній Бистрий – водоспад Шипот – м. Воловець. 
	Синевірський державний природний національний парк (54,9 тис. га.), розташований у верхів’ях рік Тереблі, Ріки; на висоті 989 м. Оз. Синевір (4,4 га.); Негровицьке сфагове болото (23 га.); джерела мінеральних вод різного складу – “Нарзан”, “Арзні”, “Єсентуки -17”. Перебування на території парку – платне. Гірськолижний курорт “Драгобрат”. Довжина пішохідного маршруту 132 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
тел. 8 (03722) 4-1800.	
18.		Категорійний похід.	м. Вижниця – р. Виженка – ур. Протяте Каміння – ур. Сухе – с. Мигово – р. Гільче – ДТБ Лунка – г. Петраушка – с. Фальків – пер. Шурден – с. Сергії – смт. Путила.	Вижницький музей декоративно-ужиткового мистецтва, меморіальний музей Н. Яремчука, музей Ю. Федьковича в смт. Путила, турецька домна біля с. Мигово, ур. Протяте Каміння, камінь „Соколине Око” -– геологічні пам’ятки природи. Довжина пішохідного маршруту 130 км.
	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
19.		Категорійний похід.	м. Яремча – г. Добошанка – днівка (радіальний вихід г. Хомяк – хр. Явірник) – с. Паляниця – пер. Яблуницький – с Ясиня – с. Чорна Тиса – г. Котел – (радіальний вихід г. Татарука) – пол. Драгобрат – (радіальний вихід Близниця) – мала Близниця – г. Стара – с. Кваси.	м. Яремча: Карпатський природний парк, вхід – платний; музей бойової слави; базар гуцульського промислу; водоспад; загін диких оленів, козуль, кабанів; КРЗ. с. Кваси – мінеральні джерела. с. Чорна Тиса – Природний парк Чорнотиське лісництво. С.м.т. Ясиня – церква ХVІІ ст. Довжина пішохідного маршруту – 132 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
20.		Категорійний похід.	м. Коломия – смт. Ясіня – пол. Драгобрат г. Близниця – Базовий табір (БТ) . БТ – г. Догяска (1761 м.); БТ – г. Стара (1472 м.); БТ – г. Мала Близниця (1878 м.) – Близниця (1881 м.) південні та північні схили ; БТ – г. Котел (1770 м.); г. Стіг (1707 м.) .	Унікальні високогіря хр. Апшинець, хр. Свидовець. Масив Свидовець входить до складу Полонинсько – Чорногірської області. В будові масиву наявні породи юрського, крейдового і палеогенового періодів. Це – вапняки, конгломерати та інші. Тут простежується яскраво виражена висотна поясність ландшафтів. Довжина пішохідного маршруту 75 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
21.		Категорійний похід.	с. Клішківці – м. Яремча – пер. Присліп – р. Зелениця р. Зубринка – ур. Новобудови г. Довбушанка – пер. Столи – с. Поляниця – с. Кременці.	Центр Гуцульщини – м. Яремча; пам’ятник ковпаківцям на пер. Присліп; морфологічна структура ландшафтів Скибових Горган (розсипи курумнику); Карпатський природний парк, вхід – платний. Довжина пішохідного маршруту 61 км.
	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
22.		Категорійний похід. 
	м. Вижниця – хр. Малинівка – печ. Довбуша – пер. Німчич – ур. Протяте Каміння – камінь „Соколине Око” – ур. Лужки – с. Виженка – м. Вижниця.	Маршрут проходить переважно по лісових та гірських дорогах, стежках. Вижниця – меморіальний музей Н. Яремчука, центр народних промислів, печ. Довбуша – пов’язана з іменем народного героя О. Довбуша, ур. Протяте Каміння, камінь „Соколине Око” – геологічні пам’ятки природи, ур. Лужки – джерело мінеральної залізо-сульфатної води, с. Виженка – дерев’яна церква, пам’ятка архітектури та історії XVII ст.. Маршрут проходить в межах Вижницького національного парку. Довжина пішохідного маршруту 53км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
23.		Категорійний похід.	с. Банилів – Підгірний – с. Майдан – ур. Лекечі – г. Садниста – с. Товарниця – с. Розтоки – пер. Німчич – ур. Лужки – с. Виженка – м. Вижниця. 
	Маршрут проходить переважно по лісових та гірських дорогах, стежках. с. Банилів-Підгірний – с. Майдан – ландшафтний заказник „Стебник”, печ. Довбуша – пов’язана з іменем народного героя О. Довбуша, ур. Лужки-джерело мінеральної залізо-сульфатної води, с. Виженка – дерев’яна церква, пам’ятка архітектури та історії XVII ст., Вижниця –меморіальний музей Н. Яремчука, центр народних промислів, маршрут проходить в межах Вижницького національного парку. Довжина пішохідного маршруту 80 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
24.		Категорійний похід.
	с. Погорілівка – с. Чорний Потік – с. Баламутівка – с. Ржавинці – с. Добринівці – с. Горошівці – с. Боянчук – с. Юрківці – с. Погорілівка.	Маршрут проходить переважно по лісових та польових дорогах. С. Погорілівка – печ „Піонерка”, пам’ятка природи, велика кількість штучних та природних печер, музей історії села, заповідне урочище „Мартинівське” – ботанічна пам’ятка природи місцевого значення, рештки поселення трипільської культури, с. Чорний Потік – численні природні печери, с. Баламутівка – печера з наскальними розписами епохи палеоліту – пам’ятка природи державного значення, с. Ржавинці – рештки ранньослов’янського поселення, Ржавинецьке болото – комплексна пам’ятка природи, с. Добринівці – рештки поселення черняхівської культури, с. Юрківці – велика кількість карстопроявів. Довжина пішохідного маршруту 51км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
25.		Категорійний похід.
	м. Чернівці – смт Ворохта – с. Ільці – с. Шибени – пол. Веснярка – оз. Марічейка – г. Піп Іван (2022) – г. Вухатий камінь – р. Дземброня – с. Красник – с. Ільці – смт Ворохта – м. Чернівці.	У селі Шибени знаходиться прикордонна застава для проходження даної ділянки маршруту потрібно відмітитися на заставі. Чорногірський хребет – розмаїття субальпійських та альпійських луків; високогірне озеро Марічейка – природного походження; Карпатський національний природний парк, Карпатський біосферний заповідник, Чорногірське заповідне лісництво. Вхід – платний. Довжина пішохідного маршруту 78 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
26.		Категорійний похід.	Смт Красноїльськ – оз. Езер – г. Петраушка (1139м.) – г. Палтін (1097м) – ур. Солан – ДТБ “Лунка” – с. Гільча – р. Гільча – г. Перехресток (1012м) – с. Лопушна – г. Садниста (1143м) – хр. Тревен – с. Долішній Шепіт – пер. Фальків – с. Фальків – прикордонна застава № 8 – Алекса – ДТБ “Лунка”.	Водоспад Гільча на р. Гільча; оз. Езер – природного походження. Смт. Красноїльськ – джерело "Красноїльське", пам’ятник природи; парк – пам’ятка садово-паркового мистецтва; лісовий заказник "Лунківський", де охороняється ялицево-ялиново-буковий праліс; пам’ятник воїну УПА Степану Репці – історичний об’єкт. Довжина пішохідного маршруту – 132 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
27.		Категорійний похід.	м. Чернівці – смт. Берегомет – пер. Шурдин – с. Селянин – с. Шепіт Горишній – пер. Джоголь – оз. Буковинське Око – с.Устеріки – смт. Верховина – смт. Ворохта – смт. Яремче – с. Ділятин – с. Ослави – м. Косів – м. Вижниця. 
	З перевалу Шурдин і до озера “Буковинське Око” прикордонна зона – необхідно мати особисті документи учасників походу та маршрутні документи. 
Озеро “Буковинське Око” природний пам’ятник утворений одночасно з озером “Синевір”. За с. Нижня Яловичора розвалини греблі “Марієн” звідки по р. Черемош до середини 70 років ХХ ст. сплавляли ліс; с. Устеріки – злиття двох гірських рік– Чорного та Білого Черемошу; смт. Верховина – музей-садиба І.Франка; смт. Ворхта столиця Українських літаючих лижників; смт. Яремче туристична столиця Карпат; м. Косів – м. Вижниця неперевершений край народної творчості. Довжина велосипедного маршруту 330 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
28.		Категорійний похід.
	м. Новодністровськ – Дністр. ГЕС-1 – с. Василівка ГАЕС – Дністр. ГЕС-2 – с. Лядово (Вінницька обл.) – Дністр. ГЕС-2 – с. Липчани (Вінницька обл.) – Дністр. ГЕС-1 – м. Новодністровськ.	Географічні особливості Дністровського каньйону, Дністровського водосховища між ГЕС-1 та ГЕС-2; Лядовський скельний монастир ХІІ ст.. Даний похід пролягає по 30-кілометровій прикордонній зоні, необхідно отримати дозвіл на перебування в цій зоні в керівництва прикордонного загону. Споруди ГЕС-1, ГЕС-2 та ГАЕС – технічні споруди закритого типу, де екскурсії можна проводити лише з дозволу керівництва споруд та МНС. Довжина водного маршруту 70 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
29.		Категорійний похід.	с. Яблуниця – с. Устеріки – р. Черемош – м. Вижниця – р. Прут – м. Чернівці. 
	Скеля “Кам’яна Багачка” в с. Усть – Путила. Біля с. Розтоки можливий радіальний вихід на пер. Німчич, ур. Протяте Каміння, до Смугарських водоспадів та печери Олекси Довбуша в с. Підзахаричі. М. Вижниця – музей Н. Яремчука. Смт. Лужани – Успенська церква ХV ст. Довжина водного маршруту 160 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
30.		Категорійний похід.	р. Дністер (с. Кострижівка – с. Вороновиця). 
	Діючий чоловічий монастир в с. Хрещатик Заставнівського р-ну; Хотинська фортеця. Довжина водного маршруту 160 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
31.		 Категорійний похід.
	с. Усть-Путила – р. Черемош – м. Вижниця – р. Прут– 
м. Чернівці.	Гребля Марієн; Скеля Кам’яна Багачка в с. Усть – Путила. Біля с. Розтоки можливий радіальний вихід на пер. Німчич, ур. Протяте Каміння, до Смугарських водоспадів та печери Олекси Довбуша в с. Підзахаричі. М. Вижниця – музей Н. Яремчука. Смт. Лужани – Успенська церква ХV ст. Довжина водного маршруту 140 км.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
32.		Категорійний похід.
	(c. Залісся Чортківського р-ну Тернопільської області). 2 ст. скл. Печера Млинки. 
	 Маршрут № 1. Північний район печери. Вхідний зал – грот Зірочка – Центральне роздоріжжя – Західне роздоріжжя – Бар’єр Невідомості – Зал величний – Зал Спелеологів – Зал Музей – Бар’єр Невідомості – Вхідний зал. Довжина активної частини 1650 м. Тривалість 4 год. 20 хв.
Маршрут № 2. Західний район. Вхідний зал – грот Зірочка – Центральне роздоріжжя – Західне роздоріжжя – Дитяча розпора – Зал Брест – грот Казка – Вхідний зал. Довжина активної частини 1450 м. Тривалість 4 год. 35 хв.
Загальна довжина активної частини 3100 м.. Грот “Казка” натічно-крапельні відклади; первинні та вторинні кристалічні утворення.	Чернівецький обласний центр туризму, краєзнавства та екскурсій учнівської молоді, вул. Авангардна, 17,
Тел. 8 (03722) 4-1800.	
Чернігівська область	
1.		У місто “Сонячних кларнетів”.

	Київ – Чернігів	Основні об’єкти маршруту: Спаський та Борисоглібський собори, колегіум, Троїцький монастир, Антонієві печери, музей М. Коцюбинського. Тривалість екскурсійної подорожі – 12 год.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
2.		м. Бахмач	145 км від обласного центру. 
Південно-східна частина області.	Виник як прикордонний опорний пункт південного Новгород-Сіверського князівства.“Повесть временных лет” згадує цей форпост під 1147 роком, проте невдовзі був зруйнований. У ХVII ст. на місті стародавнього Бахмача відроджується місто з такою ж назвою. З 1565 р. стає сотенним містечком. Бурхливий розвиток міста почався після завершення будівництва в 1869 р. Курсько-Київської та Любаво-Роменської залізниць. Тоді ж було збудовано станцію і селище залізничників , яке поклало початок сучасному місту
З 1781 р. Бахмач – волосне містечко Конотопського повіту Чернігівської губернії, великий залізничний вузол. З 1923 р. районний центр Чернігівської області.
У 1960 р. створено історичний музей, який налічує понад 5 тис. експонатів.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

м Бахмач, вул. Богдана, Хмельницького, 21,
дир. Стрикун Тетяна Миколаївна,
т. (04635) 21319	
3.		Бахмацький район.	

26 км від районного центру.
160 км від обласного центру.	Бахмаччина не тільки гетьманська столиця, а і всесвітня столиця бджолярства.
П.І. Прокопович винайшов рамковий вулик більш ніж 200 років тому.
с. Митченки, с. Пальчики саме в них були пасіка та школа бджолярства, яку він відкрив.
Поблизу с. Фастівці знаходився маєток відомого російського художника М.М. Ге, в якому і похований разом з дружиною.
У с. Осіч знаходиться Батуринський Свято-Миколаївський Крупицький монастир (ХVII-ХІХ ст.)
У с. Тиниця садиба та будинок зі скарбницею В. Кочубея (ХVIII-ХІХ ст.) збереглася унікальна пам’ятка садового-паркового мистецтва – дендропарк.
В районі 75 пам’яток археології, 81 – історії.
Селищу міського типу Батурин Бахмацького району виповнилось 900 років.
У 1625 році поляки, які тоді володіли селищем, будують потужну фортецю. В 1648 р. воно звільнилося від поневолювачів і стало сотенним містечком Чернігівського, а з 1649 р. Ніжинського полку У 1669 р. Д. Многогрішний обирає Батурин гетьманською резиденцією. 
За часів І. Мазепи (1687-1708) місто перетворюється на центр політичного життя Гетьманщини.
В листопаді 1708 р. російські війська під головуванням О. Меншикова зруйновують місто дощенту. Загинула 21 тис. захисників і жителів столиці.
В 1750 р. за гетьмана К. Розумовського Батурин стає столицею України.
В 1764 р. указ Катерини ІІ скасовує гетьманство і місто втрачає статус адміністративного центру. В 1994 р. був створений державний історико-культурний заповідник “Гетьманська столиця”, до складу якого увійшло 39 об’єктів унікальних пам’яток історії, архітектури, археології та природи.

Найбільш відомими пам’ятками є палац К. Розумовського (1799-1803), Воскресенська церква – усипальниця останнього гетьмана України, будинок Кочубея (кінець ХVII ст.).	

Бахмацький район,
смт. Батурин,
вул. Гетьманська, 70,
директор Реброва Наталія Борисівна, тел. (04635) 48437	
4.		м. Бобровиця.	Південна частина області, 105 км від обласного центру.	Районний центр Чернігівської області, залізнична станція.
Про стародавнє походження Бобровиці свідчать залишки городища ХІ-ХІІІ ст.
У 1654 р. стала сотенним містечком Київського полку.
Козаки, які жили в селищі займалися полюванням на бобрів. Тому містечко отримало таку назву.
В Бобровиці був створений історичний музей.	м. Бобровиця,
вул. Івана Франка, 3
директор Луценко Людмила Андріївна,
тел. (04632) 2-32-87.	
5.		Бобровицький район.		У с.Вороньки Бобровицького району поховані декабристи С.Г.Волконський, його дружина М.М. Волконська, О.В.Поджио, які жили тут після повернення в 1857 році з Сибіру. В селі був створений історико-краєзнавчий музей.
На хуторі Тимки, біля Старої Басані, можна оглянути “будинок з мезоніном”, в якому проживав М. Лєсков, перебуваючи в гостях у поміщиків Кримських (нині в їх садибі знаходиться школа-інтернат). 	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
	Бобровицький район	25 км від районного центру	с. Піски засноване у ХVII ст. на території Басанської сотні Переяславського полку.
У 1891 р. в ньому народився П.Г. Тичина.
В 1972 року створений музей історії села Піски.	с. Піски, вул. Тичини, 4,
директор Головко Наталія Олександрівна,
тел. (04632) 3-46-37.	
6.		м. Борзна.	В південно-східній частині області,
104 км від обласного центру.	Районний центр Чернігівської області. Засновано в ХVI ст. Було сотенним містом Чернігівського полку, а в 1650 р. Ніжинського полку.
Знайдені залишки городищ ХІІ-ХІІІ, ХVI-ХVII ст.
У 1962 р. створений художньо-меморіальний музей “Садиба народного художника О.Ф. Саєнка”	м. Борзна,
вул. Партизанська, 58,
директор
Храпач Ніна Іванівна,
тел. (0453) 2-14-01.	
7.		Борзнянський район.	100 км від обласного центру,
10 км від районного центру.	с.Оленівка вперше згадується у документах у 1671 р.
Хутір Мотронівка – батьківщина української письменниці О.М. Білозерської (Ганни Барвінок) та громадського діяча В.М. Білозерського.
В 1847 р. у Воздвиженській церкві с. Оленівки Г. Барвінок вінчалася з П. Кулішем. Старшим боярином на весіллі був Т.Г. Шевченко.
У 1861 році через Оленівку везли з Петербурга до Канева домовину з тілом Кобзаря. В. Білозерський, П. Куліш, Г. Барвінок поховані на цвинтарі хутора Мотронівка.
У 2000 році в Мотронівці створено історико-меморіальний музей-заповідник “Ганнина пустинь”.	

с. Оленівка,
директор Блоха Юрій Анатолійович,
тел. (04653) 2-76-46.	
8.		смт. Варва.	Південно-східна частина області,
189 км від обласного центру.

	Виникло на місті давньоруського м. Варин, яке згадується під 1079 р. в “Повчанні” Володимира Мономаха, як місце його перемоги над половцями.
У с. Журавка Варвинського району знайдено стоянку первісних людей пізнього палеоліту та поселення Черняхівської культури ІІ-IV ст. н.е.
З 1648 р. стає сотенним містечком Прилуцького полку.
У 1782 р. Варва у складі Чернігівського намісництва.
З 1932 р. – районний центр області.
Створений у місці народний історичний музей, який налічує близько 350 оригінальних експонатів.	

смт. Варва, 
вул. Матросова, 3, директор
Науменко Алла Анатоліївна.	
9.		м. Городня	Північно-західна частина області,
56 км від обласного центру.	Районний центр Чернігівської області.
В письмових документах Городня згадується вперше в 1552 р., але археологами знайдено поселення епохи бронзи, раннього заліза, часів Київської Русі.
В 1635 р. місто стало центром Городнянського повіту, а в 1705 р. отримано статус сотенного містечка Чернігівського полку.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
10.		Городнянський район.

		В 1923 р. утворено Городнянський район з центром у м. Городня.
Межує одночасно з Росією і Білорусією.
На стику земель трьох держав – України, Росії, Білорусі до 30-річчя (1975) Перемоги радянського народу у Великій Вітчизняній війні в с. Сеньківка відкрито “Монумент Дружби народів”. Тут щороку урочисто відзначається День молоді – проходить міжнародний молодіжний фестиваль, форум до Всесвітнього Дня захисту дітей.
Також традиційними стали травневі зустрічі ветеранів трьох сусідніх держав.
1963 р. в с. Сеньківка відкрито музей Дружби народів, що налічує 1,5 тис. експонатів, з них 1,2 тис. оригінальних.
Народний історико-літературний музей повісті М. Коцюбинського “Fata morgana” в с. Вихвостів
Народний історико-краєзнавчий музей 
в с. Хоробичі.
Народний історико-краєзнавчий музей 
в с. Мощенка.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
11.		м. Ічня	180 км від обласного центру,
північно-східна частина області.	Розташована на р. Іченці. Вперше згадується у літописних документах на початку ХІІІ ст. В документах ХVI-ХVIII ст. зустрічається під назвою Ічень.
З 1240 по 1326 р.р. Ічня була під владою золото ординців.
У ХIV-ХVI ст. була завойована спочатку Литвою, а потім Польщею.
З 1649 р. – сотенне містечко Прилуцького полку.
З 1957 р. – центр Ічнянського району, залізничний вузол на лінії Бахмач – Прилуки.
В Ічні народилися: скульптор І.П. Мартос, художник В.М. Рєзанов, педагог С.І. Маслов.
Встановлені пам’ятники письменнику С.В. Васильченку, скульптору І.П. Матросу, поету В.Г. Чумаку, підпільниці Н.І. Погуляйло.
В 1961 р. заснований історико-краєзнавчий музей, в якому зберігається близько 3 тисяч експонатів.	

м. Ічня, вул. Леніна, 27,
директор Борщенко Віктор Володимирович
тел. (04633) 2-15-44.	
12.		Ічнянський район.		В районі 180 пам’ятників історії і культури, 2 народні музеї, 15 музеїв і музейних кімнат, і Іржавецький меморіальний музей Л.М. Ревуцького. 	с. Іржавець
вул. Ревуцького, 3
директор Осадча Людмила Володимирівна	
13.			35 км від районного центру.
215 км від обласного центру.	с. Тростянець вперше згадується в 1629 р., коли поселення було повністю зруйноване.
На початку ХVIII ст. на цьому місці з’явився хутір Тростянець (Крячев), який входив в Срібнянську сотню Прилуцького полку.
В 1820 року хутір купила сім’я поміщиків Скоропадських. Але тільки через 13 років почалося будівництво палацу. Спочатку для створення парку висаджували місцеві породи дерев. З 1840 року парк почав поповнюватися екзотичними деревами, привезеними із Петергофського та Ризького парків, Нікітського ботанічного саду з Криму та саду В.Н. Карамзіна з-під Харкова.
У південно-східній частині парку створили штучний гірський сад.
З 1983 р. це дендрологічний заповідник АН України, пам’ятник садово-паркового мистецтва загально-державного значення.	

Дендрологічний заповідник “Тростянець”
тел. (04633) 2-47-58.	
14.			200 км від обласного центру,
20 км від районного центру	с.Качанівка. Перші відомості про нього належать до 1742 р., коли хутір придбав придворний співак Ф.І. Коченовський.
Наступним володарем селища був російський полководець генерал-губернатор П.О. Румянцев-Задунайський, який і розпочав будівництво садово-паркового комплексу.
У 1824 р. маєток переходить до поміщиків Тарновських.
З 1866-1897 р.р. володар хутора В.В. Тарновський (молодший) розпочав четвертий етап перебудов комплексу.
Саме в цей період, у другій половині ХІХ ст., Качанівка була одним із осередків художньої культури, місцем спілкування багатьох представників російського та українського мистецтва.
Тут бували М.В. Гоголь, М.І. Глінка, М.А. Маркевич, В.І. Штернберг, В.М. Забіла, С.С. Гулак-Артемовський, Т.Г. Шевченко та багато ін.
Зараз Качанівка – пам’ятник садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення (з 1972 р.)
В 1981 р. створено державний історико-культурний заповідник “Качанівка”. Серед паркових композицій – палацові споруди та малі архітектурні форми. Загальна довжина великої паркової дороги близько 60 км.	

Державний історико-культурний заповідник “Качанівка”,
директор Буренко Володимир Борисович,
тел. (04633) 2-41-05, 2-41-25.	
15.		смт. Козелець.	Південна частина Чернігівської області,
75 км від обласного центру.
	Селище міського типу, розташоване на р. Остер - районний центр області.
Територія містечка була заселена ще в VIII-ІХ ст., про що свідчать знайдені тут залишки давньослов’янського поселення, городище і курганний могильник періоду Київської Русі.
Перша згадка відноситься до 1098 р. 
Навесні розлоги береги р.Остер, на якій стоїть Козелець, вкривають суцільним килимом жовті квіти козельці, - кажуть від них пішла назва селища.
 Містечком володіли в різні часи монголо-татар, литовці, поляки.
У 1649 р. була створена Козелецька сотня у складі Переяславського полку.
З 1654 р. сотенне місто Київського полку.
Особливого значення Козелець набув з 1669 р., коли став центром Київського полку. Тут оселилися київські полковники та інша старшина, розмістилася полкова канцелярія.
Навесні 1731р. російський полковник Ф.С.Вишневський, повертаючись з Угорщини, де закуповував особливі вина для імператриці Анни Іванівни, зупинився в с.Чемер неподалік від Козельця. Почувши могутній бас співака місцевої церкви пастуха Олекси Розума, запросив здібного парубка до придворної капели. Так Олексій опинився в блискучому Петербурзі і невдовзі став царським придворним козаком. Через роки він вже не Розум чи Розуменко, а граф Олексій Григорович Розумовський (1709 – 1771 р.р.), який мав морганатичний шлюб з імператрицею Єлизаветою Петрівною. На знак вдячності щасливій долі мати Олексія – козачка та лемешівська шинкарка Наталія Дем’янівна Розумиха - збудувала своїм коштом храм-подяку, храм-усипальницю – собор Різдва Богородиці (1752-1763 р.р.) з чотирьохярусною дзвіницею.
Брат Олексія Григоровича Кирил – російський державний діяч, генерал-фельдмаршал, президент Петербурзької Академії Наук.
В с.Лемеші, в 7 км від Козельця, де жила колись нікому невідома родина Розумів, їх коштом побудована Трьохсвятительська церква і будинок земської школи.
Навесні 1846р. в Козельці побував Т.Г. Шевченко, який за завданням археологічної комісії описував архітектурні та історичні пам’ятки Чернігівщини.
В Козельці створено музей історії ткацтва Чернігівщини. 	

смт. Козелець
вул. Комсомольська, 28,
директор Бригинець Лариса Іванівна, тел. (04646) 4-18-68	
16.		Козелецький район.	

43 км від залізничної станції Бобрик	Серед пам’яток архітектури на Козелеччині особливу увагу привертає Козелецький Георгіївський чоловічий монастир, заснований у 1564 р. у с. Данівці.
с. Остер розміщується на лівому березі Десни, де впадає в неї р. Остер.
Вперше згадується в літопису під 1098 р., як місто “на Въстри”. Засновано великим князем київським Володимиром Мономахом під назвою Городець (пізніше перейшов до його сина Юрія Долгорукого). Було фортецею Переяславського князівства для захисту Київської Русі. Зруйновано монголо-татарами у 1240 р.
Польське і литовське володіння скінчилося під час визвольної боротьби українського народу.
В 1648 р. Остер став сотенним містечком Переяславського, згодом Київського полків.
З 1803 р. повітове місто Чернігівської губернії.
В 1962 р. Остер опинився у складі Козелецького району.
В селищі збереглися городище літописного міста та пам’ятник архітектури періоду Київської Русі – Юр’єва божниця. 
В Острі працювали:
у 1921 – 1922 р.р. чуваський поет Мішші Сеспель (помер і похований на селищному цвинтарі);
Герой Радянського Союзу Ю.О. Збанацький.
У 1912 р. за рішенням Остерської повітової комісії був створений музей шкільних наочних посібників, який перейменований у 1924 р. на краєзнавчий музей.	

с. Остер, вул. Гагаріна, 30,
директор Мисливець Андрій Петрович,
тел. (04646) 3-41-92.	
17.		смт. Короп.	128 км від обласного 
центру, північно-східна частина області.
	Селище міського типу. На території сучасного Коропа археологами виявлені залишки слов’янського поселення (II-V ст.ст.), городище і курганний могильник періоду Київської Русі.
Вчені припускають, що це залишки давньослов’янського міста Хоробора, про яке згадувалося в Іпатіївському літописі під 1153 р.
Воно входило у склад Новгород-Сіверського, а після навали Батия-Брянського князівства.
У середині ХVI ст. місто Хоробор отримало назву Короп.
З 1648 р. – сотенне містечко Ніжинського полку. Коропська сотня безпосередньо підлягала гетьманові. З 1673 р. в місті розміщувалась козацька артилерія “військова армата”. З 1718 року належало І. Скоропадському, з 1727 знову стає артилерійською базою.
Короп вважався одним з центрів шкіряного виробництва на Чернігівщині, був відомий гончарними виробами. 
Уродженцями Коропа є: гетьман Д.Г. Многогрішний; народоволець, революціонер, винахідник М.І. Кибальчич; Герой Радянського Союзу, маршал авіації С.Г. Руденко та інші.
У 1972 р. в містечку створений меморіальний музей М.І. Кибальчича, біля якого в 1965 році встановлено пам’ятник. 
Коропський регіональний історико-археологічний музей.	

смт. Короп, 
пров. Кибальчича, 18,
директор Москвітіна Олена Михайлівна, т. (04656) 21707
смт. Короп,
вул. Вознесенська, 2,
директор Губський Олександр Федорович,
тел. (04656) 2-17-07.	
18.		Коропський район.	47 км від районного центру. 
	В с. Мезин знайдено і досліджено пізньопалеолітичне поселення (15 тис. років тому).
Мезинська стоянка – увійшла в світову науку завдяки багатющому матеріалу, що розповів про життя первісної людини.
Особливу цінність становлять пам’ятки доісторичного побуту – житло із кісток мамонта та орнаментовані прикраси з тих же кісток.
Створено Мезинський народний археологічний музей.	
Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
19.		Коропський район.	19 км від районного центру	с. Вишеньки. На підвищенні, край вікового парку стоїть давньої архітектури палац із зубчастими вежами. Це колишній маєток генерал-фельдмаршала П.О. Рум’янцева-Задунайського (1725-1796). Видатний російський полководець одержав від Катерини ІІ в нагороду землі в Україні.
Рум’янцев звелів побудувати в нових маєтках розкішні палаці, оточивши їх мальовничими парками. 
Палац у Вишеньках зводив архітектор М.К. Мосцапанов.
Навесні 1796 р. село відвідав великий полководець О.В. Суворов.
За садибою зведена інша архітектурна пам’ятка – Успенська церква (1782-1787), що збереглася майже у первинному вигляді.
Зараз в приміщеннях палацового комплексу розміщується оздоровчий табір “Сузір’я”. 	

	
20.		м. Корюківка.	100 км від обласного центру,
північно-східна частина Чернігівської області.	Місто розташоване на р. Бречі (басейн Дніпра). Залізнична станція на лінії Бахмач - Гомель.
Про заснування Корюківки в Генеральному описі Лівобережної України (1765 – 1769 р.р.) зазначається, що при гетьмануванні Богдана Хмельницького тут у 1657 р. на вільних землях оселився козак Омелян Карука, поклавши початок поселенню. 
Корюківка входила до Киселівської сотні Чернігівського полку. Періодично належала гетьманам І. Самойловичу, І. Мазепі, П. Орлику, чернігівському полковнику П. Полуботку.
З 1802 р. у складі Чернігівської губернії.
З 1923 р. місто – районний центр Чернігівської області.
В ньому створено історичний музей, в фондах якого налічується 6886 експонатів, з них 2486 – основного фонду. 

У Корюківці створено Меморіал на честь героїчного опору жителів Корюківки фашистським загарбникам, в пам’ять трагедії, під час якої 1-3 березня 1943 р. загинуло 6700 мешканців міста.	

м. Корюківка,
вул. К. Маркса, 8,
директор Бакута
тел. (04657) 2-26-98.	
21.		Корюківський район	

33 км від районного центру	На території району знаходиться 31 пам’ятка археології, 80 історичних пам’яток. Серед них –Корюківка – край партизанської слави, де на місцях заснування партизанських загонів встановлені пам’ятні знаки.
с.Холми розташоване на правому березі р.Убідь (притока Десни). Через селище проходить автошлях Корюківка – Семенівна. Вперше згадується в Універсалі Івана Самойловича в 1674 р., яким воно було закріплено за Дуніним-Борковським (чернігівським полковником). До 30-х років ХІХ ст. належало його потомкам. 
Під час окупаційного режиму в Холминських лісах діяв обласний партизанський загін, в селищі - підпільний партком і комсомольська група “Так починалося життя”. В центрі селища, в сквері біля школи, куди в 1943 р. перенесено прах страчених гітлерівцями членів підпільної організації встановлено пам’ятник комсомольцям-підпільникам. Це скульптурна композиція, яка зображує героїв під час страти. На мармуровій дошці викарбувані імена загиблих.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
22.		м. Куликівка.

	40 км від обласного центру,
Південно-східна частина Чернігівської області.

	Про заселення місцевості, де знаходиться сучасна Куликівка в давньоруський період свідчать знайдені тут залишки поселень Х-ХІІІ ст. і епохи бронзи (3-1 тис. до н.е.).
Містечко з даною назвою засноване в середині ХVII ст. входило в Салтиково-Дівицьку сотню Ніжинського району.
Вважають, що назва пішла від першого поселення над болотом між Черніговом і Ніжином. Поселився “як кулик на болоті”.
У 1782 р. Куликівка входить до складу Салтиково-Дівицької волості Чернігівського повіту, з 1796 р. – Малоросійської, а з 1802 р. – Чернігівської губернії.
У 1923 році стає районним центром Чернігівської області. Через Куликівку проходить автошлях Чернігів-Ніжин, залізнична станція.
У 1979 році в Куликівці відкрито краєзнавчий музей, експозиція якого розміщувалася в 5 кімнатах районної бібліотеки і складається більше ніж з 2 тисяч оригінальних експонатів. У 1980 р. йому присвоєно звання народного.
Зараз народний краєзнавчий музей розташований в приміщенні школи. В районі 74 археологічні пам’ятки та 62 пам’ятники історії і культури. 	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
23.		Куликівський район.	9 км від районного центру.	с.Ковчин розташоване на лівому березі Десни. Вперше згадується у 1661 р. Уродженкою Ковчина була Л.П.Деполович (1869-1943 р.р.) – український радянський педагог і методист початкової освіти, авторка довоєнного Букваря, який видавався 19 років поспіль. Про її життєвий шлях та історію села розповідає історико-краєзнавчий музей.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
24.		м. Мена.

	68 км від обласного центру.

	Розташовано на березі річки Мена (приток Десни).
Залізнична станція на лінії Щорс-Бахмач.
Територія сучасної Мени була заселена в давнину, про що свідчать знайдені тут поселення епохи бронзи, раннього заліза, а також ранньослов’янські поселення перших століть н.е. і сіверянські VIII-Х ст. 
Перше згадування про Мену в історичних документах відноситься до 1408 р.
З 1654 р. вона сотенне містечко спочатку Ніжинського, а потім Чернігівського полку.
З 1782 р. – в складі Сосницького повіту Чернігівського намісництва, з 1797 р. – волосний центр Малоросійської губернії, 1802 р. – Чернігівської губернії, з 1923 р. - районний центр Чернігівської області.
В 1972 р. було відкрито Менський краєзнавчий музей, в якому понад 15 тис. експонатів, 2 тисячі з них – археологічна колекція.
У 1976 р. за допомогою громадських організацій району любителем природи Г.І. Полосмаком був заснований зоопарк з поранених тварин, врятованих ним та його сім’єю. Звірів та птахів для ново заснованого зоологічного парку виділяли зоопарки Єревану, Ленінграду, Одеси, Чехословаччини та інші. 
З 1983 р.– заповідний об’єкт загальнодержавного значення. Площа його 9 га.
Колекція налічує понад 700 тварин, більше 100 видів, багато з яких занесено до Міжнародної Червоної Книги. Земноводні, плазуни, риби, птахи, ссавці, серед яких примати, лев, тигр, бурі ведмеді, бізони, антилопи, верблюд, крокодили, пітони, папуги та інші.
Перлина Менщини – санаторій “Остреч” - унікальна здравниця Чернігівщини. Однією з найцінніших лікувальних властивостей санаторію – є мінеральна вода, яка за своїм складом аналогічна кримським мінеральним водам.	

м. Мена, вул. Шевченка, 12,
директор Сироткіна Галина Федорівна, тел. (4644) 22254.

м. Мена, 
тел. (4644) 2-10-52.

	
25.		Менський район.	

37 км від обласного центру.	На території Менського району 28 пам’ятників археології, історії, архітектури.
Духовними святинями Менщини являються Домницький чоловічий Різдва Богородиці та Максаківський Спасо-Преображенський чоловічий монастирі.
с.Березне або Березна. Це мальовниче селище згадується в літописних джерелах під 1152 р. як Березой, ймовірно, від великих березових гаїв. І річка тут звалася Березнянка чи Березна.
Під час ординської навали містечко було спалено дощенту. 
З 1618 його власниками були польські магнати Потоцькі.
З 1648 року, звільнившись від поляків, стало центром козацької сотні. Тут була укріплена цитадель, в центрі якої знаходився ринок з крамницями й ремісничими цехами, ратушею, міською криницею, сотенною канцелярією і Вознесенською церквою. Церква славилася далеко за межами Березни, бо була заввишки 36 м – “іскусно збудована” у 1761 р. Тепер же вона, нажаль, відома лише мистецтвознавцям.
Березна – батьківщина українського композитора, хорового диригента, педагога, професора Київської консерваторії, організатора Державного заслуженого академічного українського народного хору - Г.Г.Вірьовки (1895 – 1964 р.р.), якому тут встановлено пам’ятник.
 У 1980 р. був створений Березнянський історико-краєзнавчий музей ім. Г.Г. Вірьовки. Тут зберігають близько 2,5 тисяч оригінальних експонатів, особисті речі композитора – скрипка, книжки з його бібліотеки, одяг, побутові речі, баян, подарований школі в 1964 р. під час останніх відвідин Березни. У п’яти залах музею висвітлене минуле та сьогодення селища	

с. Березна, вул. Радянська, 4,
директор Задохіна Галина Дмитрівна
тел. (04644) 2-51-37.	
26.		м. Ніжин	87 км від обласного центру,
Південно-східна частина Чернігівської області.	Розташоване на лівому березі річки Остер (притока Десни).
Вперше в літопису згадується як град Уненеж під 1147 р. в Іпатіївському літопису. В ХІІ ст. був укріпленням на південно-східних кордонах Чернігівського князівства. Сучасна назва відома з 1514 р.
З 1648 р. по 1782 р. місто було адміністративним центром найбільшого в Україні Ніжинського полку.
У 1663 р. в Ніжині відбулася Чорна рада для обрання гетьмана Лівобережної України. Протягом десятиріч тут вирувало військово-політичне життя.
З другої половини ХVII ст. Ніжин стає на довгий час одним з найбільших торгівельних центрів Лівобережжя. 
На ніжинські ярмарки з’їжджалася велика кількість народу. Славнозвісні “ніжинські” огірки, по які й князь Потьомкін присилав до Ніжина гінців, мали величезну популярність. Нещодавно в місті встановлено пам’ятник “ніжинському огірку”.
З 1742 р. через Ніжин проходив поштовий тракт Глухів-Київ. У 70-х р.р. ХVIII ст. збудовано поштову контору. В її приміщенні зараз відкрито музей “Поштова станція”.
З 1782 р. Ніжин повітове місто Чернігівського намісництва. 
З 1923 р. районний центр Чернігівської області.
З 1868 р. місто стало залізничним вузлом Курсько-Київської залізниці.
У 1820 р. відкрилася гімназія вищих наук князя Безбородька, яка за статусом прирівнювалася до університету. Ніжин став єдиним повітовим містом, що мало вищий учбовий заклад. Нині це Ніжинський державний педагогічний університет ім. М.В. Гоголя. Історія цього навчального закладу пов’язана з іменами таких відомих письменників: М.В. Гоголя, Є.П. Гребінки, Н.В. Кукольника, А.С. Афанасьєва (Чужбинського), Л.І. Глібова, громадського діяча В.В. Тарновського та багато інших. 
У головному корпусі університету міститься картинна галерея, що складається з творів мистецтва ХIV-ХХ ст. та музей М.В. Гоголя.
У 1968 р. відкрився краєзнавчий музей, експозиція якого розміщена у 8 залах і налічує понад 4 тисяч експонатів.
Художній відділ музею.
У місті пройшли дитячі роки: художника М.С. Самокиша, конструктора космічних кораблів С.П. Корольова, академіка АН СРСР О.О. Богомольця, М. Бернса, відомого актора і співака, мореплавця Ю.Ф. Лисянського. 
На Ніжинській сцені грали видатні українські актори М.К. Заньковецька, П.К. Саксаганський, М.К. Садовський, М.Л. Кропивницький.
Встановлені пам’ятники: М. Гоголю, Т.Шевченку, М.К. Заньковецькій, льотчиці Л.М. Губиній, керівнику підпілля Я.П. Батюку.
ХVII – ХІХ ст. в Ніжині здійснюється велике будівництво культових споруд (10 соборів, 3 монастирі).
Значна частина храмів, монастирських будов збереглася і являє собою архітектурні перлини міста.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

м. Ніжин, вул. Поштова, 5,
директор Пономар Ольга Петрівна
тел. (04631) 2-54-95.

м. Ніжин,
вул. Кропив’янського, 2,
декан тел. (04631) 2-63-96.
м. Ніжин, вул. Батюка, 14,
директор Пономар Ольга Петрівна, тел. (04631) 22248.
м. Ніжин, вул. Гоголя, 6,
директор Тира Наталія Григорівна, т. (04631) 23696. 	
27.		Ніжинський район.	15 км від районного центру.

18 км від районного центру

50 км від районного центру.

18 км від районного центру.	с. Вертіївка. Батьківщина радянського військового діяча, генерал-полковника, Героя Радянського Союзу М.П.Кирпоноса (1892 – 1941 р.р.), який брав участь у громадянській, у складі І-ої Української дивізії, радянсько-фінський війні (1939 – 1940 р.р.), Великій Вітчизняній війні.
З лютого 1941 р. – командувач військами особливого військового округу. Під час Великої Вітчизняної війни очолив Південно-Західний фронт. Загинув 20.09. 1941 р. під час оборони Києва, де похований на Пагорбі Слави.
У 1976 р. у Вертіївці відкрито районний військово-історичний музей генерал-полковника Героя Радянського Союзу М.П. Кирпоноса 
с.Заньки. Засноване у середині ХIV ст. У другій половині ХVІІ ст. належало до рангових маєтностей Ніжинського полку. В селі народилася та провела дитячі роки М.К.Заньковецька (Адасовська) (1854 – 1934 р.р.) – українська радянська актриса, перша народна артистка України. Походила з дворянської родини. Навчалася в приватних пансіонах Ніжина та Чернігова, де її вчителем був український поет і педагог М.А.Вербицький. З юних років брала участь в аматорських виставах у Ніжині і Чернігові. Творча біографія почалася у 1876 році. Померла і похована в Києві. В будинку де вона народилася відкрито Меморіальний музей М.К. Заньковецької. 

Світанківський музей україно-чесько-словацької дружби (розташований біля братської могили 53 чехословацьких воїнів, які загинули у 1943 р.).

с.Крути, де створено Курган та меморіальний комплекс Крутівської трагедії (місце, де у січні 1918 р., біля залізничної станції Крути, відбувся запеклий бій невеликої частини української повстанської армії, до складу якої входила група Київських студентів, з радянськими військами. Після проведеного бою студенти загинули).
В Ніжинському районі 135 пам’яток археології, 92 пам’ятники історії і культури.	

с. Вертіївка,
вул. Т.Г. Шевченка,
директор Люленко Раїса Іванівна.

с. Заньки,
директор Мандрика Василь Єгорович, тел. (04631) 24548.

с. Світанок,
директор Москаленко Валентина Михайлівна.	
28.		м. Новгород-Сіверський.

	176 км від обласного центру.	Розташоване на правому березі р. Десна.
Героїчна, трагічна і велична історії сивочолого міста, звідки прямують витоки нашої духовності і державності, описана у геніальному “Слові о полку Ігоревім”.
Уперше Новгород-Сіверський згадується під назвою “Нове місто” у “Повчанні” Володимира Мономаха, у зв’язку з перемогою князя над половецьким загоном, що сталася у 1078 року.
Протягом кількох століть місто відігравало значну роль в історії Давньоруської держави.
В 1097 р. після з’їзду князів у Любечі воно стало столицею чималого князівства, до складу якого входили Брянськ, Курськ, Трубецьк, Рильськ, Стародуб, Путивль.
Новгород-Сіверське князівство належало до числа найбільших політично-територіальних утворень Давньої Русі ХІ-ХІІІ ст., займало територію 160 тис. км, було густо населено, мало понад 40 міст, згаданих у літопису.
Місто неодноразово поневолювали вороги: монголо-татари, кримські татари, литовці та поляки.
Початок ХVII ст. приніс на Новгород-Сіверщину нове лихо. Війська Лжедмитрія І декілька місяців тримали місто в облозі. 
У 1648 р. козаки визволили його від польського панування.
У 1664 р. трагічно загинув на Сіверський землі сподвижник Б. Хмельницького – І. Богун.
Не оминула місто і Північна війна. 
З середини ХVII ст. Новгород-Сіверський живе мирним життям, перетворюється на значний торгівельно-ремісничий центр. Великого розмаху набуває будівництво. Зводяться кам’яні і дерев’яні храми. 
Ведуться оновлювальні та будівельні роботи у Спасо-Преображенському монастирі.
Зусиллями відомого церковного, політичного та літературного діяча Лазаря Барановича, єпископська кафедра якого понад два десятиліття містилась у Новгород-Сіверському, в цьому монастирі було засновано першу на Лівобережній Україні друкарню. В ній друкувалися не тільки церковні, а й світські книжки.
У другій половині ХІV ст. місто підпадає під владу литовських князів, а після російсько-литовської війни переходить на бік Російської держави. Під час визвольної боротьби українського народу 1648-1654 р.р. стає сотенним містечком Ніжинського полку.
У 1781 р. Новгород-Сіверський - центр намісництва, одного з трьох на Лівобережжі.
З 1796 р. – повітове місто Малоросійської, з 1802 – Чернігівської губернії.
З 1923 р. – центр району. Новгород-Сіверський - місто-пам’ятник, місто-легенда. 
Особливого колориту місту надають споруди ХVII-ХХ ст., шедеври архітектури великого італійського зодчого Джакомо Кваренгі, Спасо-Преображенський собор та тріумфальна арка; будинки чоловічої та жіночої гімназії, колишні купецькі будинки, торгові ряди.
До святкування 1000-річчя Новгород-Сіверського споруджено меморіальний комплекс з трьох пам’ятників видатному літературному епосу Київської Русі – “Слово о полку Ігоровім”:
- на Замковій горі – давньому співцю Бояну; 
- у центрі – князю Ігорю на бойовому коні;
- біля східного муру Спасо-Преображенського монастиря - Ярославні на крутому схилі Десни. 
У 1990 р. створено Новгород-Сіверський історико-культурний заповідник “Слово о полку Ігоровім”, до складу якого входить 12 пам’ятників архітектури.

З 1972 р. приймає відвідувачів краєзнавчий музей.

В місті є обеліск воїнам-землякам, загиблим на фронтах Великої Вітчизняної війни, пам’ятник російському педагогу К.Д. Ушинському, гетьману Б. Хмельницькому.	

м. Новгород-Сіверський,
вул. О. Пушкіна, 1
директор Сугоняко Микола Миколайович,
тел. (04658) 2-11-49.
м. Новгород-Сіверський 
вул. Замкова, 3,
директор Авдієнко Ніна Петрівна, тел. (04658) 21540.	
29.		Новгород-Сіверський район	

28 км від районного центру.
16 км від районного центру.
15 км від районного центру.
17 км від районного центру.

30 км від районного центру.	В районі 154 пам’ятники археології, 3 з них державного значення – місце стоянок давньої людини в с. Юхново, Пушкарях та ін., 135 пам’ятників історії.
с. Вороб’ївка. Пам’ятник Т.В. Черняку (1891-1919), герою громадянської війни. 
с. Дігтярівка – Покровська церква.

с. Кірове – Троїцька церква.

с. Стахорщина – батьківщина відомого археолога та історика російського права Д.Я. Самоквасова (1843-1911), професора Варшавського і Московського університетів.
с. Чайкине – сучасний архітектурний комплекс (батьківщина Л.Д. Кучми (1938) – колишнього президента України).	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
30.		м. Носівка.	85 км від обласного центру,
південно-східна частина області.	Розташоване на річці Носовочці (приток Остра).
Залізнична станція на лінії Київ-Ніжин.
Давньоруське поселення Носів на Русі згадується в Іпатіївському літописі під 1147 р.
У ХV ст. відоме під назвою Носове.
З 1471 р. належало Київському воєводству, як один із форпостів Великого князівства Литовського.
З 1569 р. – у складі Польщі.
З 1648 р. Носівка – центр сотні Ніжинського полку, з 1667 р. – Київського полку.
З 1782 р. входить до Ніжинського повіту Чернігівського намісництва, з 1802 р. – губернії.
З 1923 р. – районний центр Чернігівської області.
У Носівці відкрито історико-краєзнавчий музей.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
31.		Носівський район.	16 км від районного центру.

13 км від районного центру.	У с. Володьковій Дівиці (зараз с. Червоні Партизани) існує народний музей с. Червоні Партизани, де народився радянський військовий діяч М.Г. Кропив’янський (1889-1948).
У 1971 р. тут встановлено пам’ятник герою.
с. Козари. Народний краєзнавчий музей.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
32.		м. Прилуки.	156 км від обласного центру.	Розміщене на річці Удай. Залізничний вузол.
Вперше згадується в Іпатіївському літопису під 1092 р. як одна з фортець в системі південно-західних укріплень Київської Русі. “Поселення при луці” (заплави або вигину річки) саме так трактується назва міста.
 У 1239 р. воїни Батия зруйнували місто.
З 1362 р. – належить Великому князівству Литовському, з 1504 р. ввійшло до Росії, 1590 р. до шляхетської Польщі.
Найбільшої слави досягло в роки визвольної боротьби українського народу.
У 1648-1781 р.р. стало центром Прилуцького полку.
Місто неодноразово руйнувалося завойовниками, але знову піднімалося з руїн і попелу. Збереглися деякі пам’ятники історії та архітектури, що нині охороняються державою. Серед них будинок полкової скарбниці (1708 р.). В Прилуках можна побачити багато оригінальних зразків народного дерев’яного та кам’яного зодчества ХVII-ХІХ ст.
З 1782 р. – повітове місто Чернігівського намісництва, з 1802 р. – Полтавської губернії.
З 1932 – районний центр області.
Прилуччина батьківщина: Я.А. Горленка (Йоасаф 1705-1754), педагога і літератора А.А. Антоновського, державного і військового діяча Д.А. Шмідта 1896-1937), композитора Л.М. Ревуцького (1889-1977), молодогвардійця, Героя Радянського Союзу О. Кошового, письменника О.М. Бодянського (1808-1877), літератора Л.В. Забашти.
У 1983 р. відкрито історико-меморіальний музей О. Кошового. Біля музею встановлено пам’ятник герою.

У 1919 р. прийняв перших відвідувачів Прилуцький краєзнавчий музей.	

м. Прилуки,
вул. Київська, 285,
директор Придатченко Валентина Василівна 
тел. (04637) 3-32-15.
м. Прилуки,
вул. Галаганівська, 39, директор Карпилянський Леонід Михайлович
тел. (04637) 3-12-48.	
33.		Прилуцький район.	7 км від районного центру.	с.Густиня. Засноване на початку ХVII ст. на землях князів Вишневецьких серед густих дубових лісів (звідти і назва). У 1600 році покладено початок Густинського архітектурного монастирського ансамблю, який складався протягом 2-ї половини ХVII-ХVIII ст. і становить унікальний комплекс доби барокко. Засновником монастиря був ієросхимонах Іоасаф, він разом з іншим старцем Афанасієм прийшов з Афонської гори і, поселившись з початку в Лаврі, проживши там деякий час, отримавши благословення згодом опинився на острові Густинь. Цей острів, відлюднений, оточений з усіх сторін водою, покритий густим дрімучий лісом був найкращим місцем для монастирського іночеського життя. Таким чином було покладено початок багатовікового існування Густинського Свято-Троїцького монастиря. 
Центральною монастирською спорудою являє Троїцький собор (1672-1676), а далі будуються Миколаївська (1693-1708), Катерининська, Варваринська, Воскресенська церкви. У Воскресенській церкві знаходиться родинна усипальниця княжої династії Репніних-Волконських.
У 1845 р. Густинський монастир відвідав Т.Г. Шевченко. Видатна пам’ятка архітектури справила незабутнє враження на митця. Тут він зробив три акварельних етюди і описав побачене в повісті “Музикант”, “Наймичка”.
Свого часу Густинський монастир вважався неофіційним центром зв’язків між Україною, Росією і Молдовою.
У 1-й половині ХVII ст. тут було написано “Густинський літопис”.
Монастир тричі закривався. 
Більше 30-ти років над Густинею стояла ніч і тільки в 1993 році в монастир разом з новою настоятельницею ігуменею Вірою прийшов світанок. Після багатьох років забуття 17 грудня на свято Святої Великомучениці Варвари у Воскресенському храмі був освячений престол і відправлена перша Божественна Літургія. Монастир вчетверте відродився. Починається новий відлік часу обителі, новий літопис Густинського монастиря. 	

с. Густиня,
Свято-Троїцький монастир
тел. (04637) 6-61-29.	
34.		Прилуцький район.	4 км від районного центру.

12 км від районного центру.

18 км від районного центру. 	с. Дідівці вперше згадується у 1629 р.
До 1690 р. належало до Переволоченської сотні Прилуцького полку.
Володарем села був поміщик-ліберал М.Д. Кисіль, нащадок шляхетського роду, який подарував десятину землі під початкове земське училище з майстернями теслярства і плетіння мережив. Садиба землевласника збереглася (будинок, два флігелі, залишки парку).
З 1875 р. в маєтку жив історик, етнограф, письменник М.І. Костомаров (1817-1885), який став чоловіком вдови поміщика М.Д.Киселя Аліни Леонтіївни.
с.Линовиця розташоване на р.Удай. У середині ХVIII ст. придбане М.І. Башиловою. Згодом, як весільний посаг за С.А. Башиловою перейшло до графа П.А. де Бальмена (1813-1845).
У 1843 р. в садибі зупинявся Т.Г. Шевченко, який був знайомий з Яковом Петровичем – художником-аматором, офіцером. Він загинув 1845 р. на Кавказі, залишивши літературні твори, малюнки, альбоми, щоденник. Шевченко присвятив йому поему “Кавказ”.Розташоване на р. Удай.
с.Ладан вперше згадується в 1603 р., коли тут був заснований Ладанський Покровський монастир на землях князів Вишневецьких.
Вперше був закритий у 1786 р., вдруге у 1928 р. Тут розмістили трудову колонію для безпритульних дітей і малолітніх правопорушників, яка діяла до 1938 р.
З будівель монастиря збереглися Покровський собор, Миколаївська церква, келії та інше. Монастир відроджується.		
35.		смт. Ріпки.	39 км від обласного центру,
Північно-західна частина області.	Вперше згадується у документах в 1607 р.
У 1618 р. Ріпки захопила шляхетська Польща.
З 1648 р. – ввійшли до складу Ройської сотні Чернігівського полку. Під Ріпками знаходився укріплений табір, в якому під час війни розміщувалися козацькі загони, які захищали південні кордони України.
З 70-х р.р. ХVII ст. – стало ранговим селом.
З 1782 р. – в складі Городнянського повіту Чернігівського намісництва, на початку ХІХ ст. стало волосним центром.
З 1923 р. – районний центр Чернігівської області.
На території Ріпок виявлено поселення епохи неоліту – бронзи (5-2 тис. до н.е.) та давньоруського часу (Х-ХІІІ ст.).
Тут створено історичний народний музей.	

смт. Ріпки, вул. Любецька (районний відділ культури) 
завідуючий Жагловський Анатолій Іванович.	
36.		Ріпкинський район.	35 км від районного центру.	смт. Любеч. Розташоване на лівому березі Дніпра.
Вперше згадується в літописі “Повість временних літ”. у 882 р. У Був значним торгівельним центром давньоруської держави і однією з фортець, що захищала Київську Русь від нападів степових кочівників. Місто стало одним з найбільших у Придніпров’ї.
У 1097 р. в Любечі відбувся славнозвісний з’їзд князів, з метою припинення міжусобиць та об’єднання для боротьби проти половців.
Любецький замок заснував Чернігівський князь Володимир Мономах (1074-1094), і він став заміською резиденцією чернігівських князів.
У ХIV-ХVI ст. входить до складу Литви і зберігає значення князівського замку. До наших часів не зберігся.
На Замковій горі, до святкування 1100-річчя першої літописної згадки про Любеч (1982), встановлено пам’ятний знак.
До 900-річчя з’їзду князів (1997) збудовано пам’ятник.
З 1648 р. – сотенне містечко Чернігівського полку, з 1708 – належить чернігівському полковнику П.Л. Полуботку (збереглася кам’яниця П. Полуботка початку ХVIII ст.).
У Любечі народився відомий церковний діяч Антоній Печерський (збереглися ближні і дальні печери, які він викопав в ХІ ст.).
У селищі та окрузі знаходиться значна кількість історико-архітектурних пам’яток ХІ-ХІІ; ХVIII-ХІХ ст.ст.
У місцевій школі створено краєзнавчий музей.	

смт. Любеч, ЗОШ І-ІІІ ст.
керівник Федорченко Анатолій Андрійович
тел. (04641) 4-33-37.	
37.		Ріпкинський район.	25 км від районного центру

10 км від районного центру.	с. Олешня. Засновано в 1705 р. представником козацької старшини Туранським.
З ХІХ ст. належало Ліндфорсам.
Уродженкою Олешні була українська громадська діячка, педагог Софія Федорівна Ліндфорс-Русова (1856-1940), автор ряду праць з питань мистецтва, літератури, шкільних підручників, досліджень з педагогіки, історії, географії.
В місцевій школі створено музей видатної землячки та встановлено пам’ятник. А у 2006 р. великим загалом святкувалось 150-річчя з дня народження видатної землячки.
У районі Олешні залягають масиви високоякісної глини, придатної для виробництва керамічного посуду, черепиці та цегли і кварцового піску, необхідного для скляної промисловості.
Здавна тут було розвинуте скляне та гончарне виробництво. З 1895 р. тут була зразкова гончарна майстерня. Зараз гончарні традиції продовжує заслужений майстер народної творчості І. Бібік. Він вчить молодь цьому ремеслу.
У містах, де видобували кварцовий пісок, створено штучні озера (“Голубі озера”), прекрасне місце для відпочинку.
с. Малий Листвен. Знайдене на території села Городище - залишки літописного міста Ліствен, біля стін якого у 1024 р. відбулася битва між дружинами київського князя Ярослава Мудрого і його брата Мстислава чернігівського.
Після одержаної перемоги Мстислав отримав Лівобережжя (Чернігово-Сіверське князівство). 	с. Олешня,
ЗОШ І-ІІІ ст.,
директор Глушак Тетяна Павлівна
тел. (04641) 4-61-10.	
38.		м. Семенівка.	139 км від обласного центру. 
Південно-східна частина області.	Розташоване на р. Ревна (басейн Дніпра). Залізнична станція.
Була заснована Стародубським полковником (сином гетьмана І. Самойловича) Семеном Самойловичем у 1680 р.
До 1781 р. Семенівка входила до складу Топальської сотні Стародубського полку.
У 1782 – місто Новгород-Сіверського намісництва, з 1797 – в складі Малоросійської, з 1802 р. – Чернігівської губернії. З кінця ХVIII ст. – волосний центр.
З 1958 р. – місто районного підпорядкування.
У 1978 р. було створено краєзнавчий музей.
Уродженцями Семенівки були: доктор медицини, автор підручника медицини Й.К. Каменецький (1750-1823), Герой громадянської війни В.М. Примаков (1897-1937), двічі Герой Радянського Союзу льотчик-штурман В.В. Сенько (1921-1984) та інші.	

м. Семенівна,
вул. Красна Площа, 7,
директор Черниш Олена Миколаївна
тел. (04659) 2-29-99.	
39.		Семенівський район.		78 пам’ятників з них 15 пам’ятників археології, 63-історії та архітектури.
с. Погорільці. Вперше згадується в гетьманському універсалі в 1704 р. Погорільці входили до складу Шептаківської сотні Стародубського полку.
В 1760 р. його отримав у володіння гетьман К.Г. Розумовський.
З селищем, пов’язані імена діячів літератури і мистецтва.
Тут в маєтку дяді по материнській лінії письменника А. Погорєльського (А. Петровського) проходили дитячі роки письменника О.К. Толстого (1817-1875). О. Толстой з Олексієм і Володимиром Жемчужниковими виступали в літературі під псевдонімом Козьма Прутков.
В Погорельцях відкрито історико-краєзнавчий музей. 		
40.		м. Сосниця.	88 км від обласного центру,
Північна частина Чернігівської області.	Розташоване на правому березі р. Убідь (приток Десни).
Через район пролягає автошлях Чернігів-Новгород-Сіверський.
Вперше згадується в Іпатіївському літописі під 1234 р. як місто Чернігівського князівства.
У ХVII-ХVIII ст. була сотенним містечком, з 1797 р. стала повітовим містом.
З 1935 р. – центр району Чернігівської області. У Сосниці проживав полковник Яків Скидан, що був спалений поляками на сосні і став прототипом Т. Бульби.
Вдячні земляки на місті спалення в 90-х роках ХVII ст. насипали імпровізовану могилу, встановили дубовий хрест і посадили сосни. Тому і назва походить від великої кількості соснових лісів.
У Сосниці народився український радянський кінорежисер і письменник О.П. Довженко, автор автобіографічної повісті “Зачарована Десна”
У 1968 р. гостинно відкрив двері Сосницький літературно-меморіальний музей О.П. Довженка.
У 1920 р. відкрито краєзнавчий музей ім. Ю.С. Виноградського.
Уродженцями Сосниці були: історик і лікар, економіст О.Ф. Шафонський (1740-1811), автор книги “Чернігівського намісництва топографічний опис…”, який закінчив три закордонні університети в Галле, Лейдені і Страсбурзі, був затверджений у вчених ступенях доктора права, філософії та медицини.
Російський співак М.Ф. Полторацький.
У 1844-1855 р.р. в маєтку Полторацького жила його внучка А.П. Керн зі своїм чоловіком Марковим-Виноградським.	

м. Сосниця,
2-й пров. О. Довженка,2,
директор Наконечна Любов Миколаївна
т. (04655) 2-01-47, 2-15-90.
м. Сосниця,
вул. Виноградського, 35,
директор Сластьон Ольга Іванівна, тел. (04655) 22534.	
41.		Сосницький район.	20 км від районного центру.

25 км від районного центру.

39 км від районного центру.

20 км від районного центру.	с. Бондарівка. В ньому народився і провів в дитячі та юнацькі роки український радянський письменник Олекса Десняк (Руденко Олексій Гнатович 1909-1942).
У 1916-1920 р.р. навчався у Бондарівській сільській школі.
Автор романів і повістей, присвячених подіям громадянської війни, зокрема на Чернігівщині. Загинув у бою під Харковом. 
Споруджений у 1908 р. будинок сім’ї має дві кімнати і веранду. На його фасаді встановлена меморіальна дошка.
с. Козляничі. На березі р. Убідь. Відоме з ХV ст. На початку ХVII ст. збудовано церкву Різдва Богородиці.
Батьківщина академіка, доктора медицини і філософії, члена спілки письменників, заслуженого діяча науки, професора Б.Л. Смирнова.
Зберігся будинок, де жила сім’я Смирнових, частина саду, парку, чудова архітектурна споруда церкви Різдва Богородиці, в спорудженні якої брала участь сім’я Смирнових.
с. Авдіївка. Через село проходить автошлях Чернігів - Новгород-Сіверський.
Авдіївка була ранговим селом Чернігівського полковника Дуніна-Борковського, з 1702 р. перейшло у власність Д.П. Апостолу миргородському полковнику (з 1727- - гетьман), який передав його у 1728 р. своєму зятю бунчужному товаришу М. Скоропацькому.
с. Чорнотичі. На пагорбі над річкою стоїть струнка дерев’яна трьохапсидна церква Дмитра Ростовського (початок ХХ ст.) з дзвіницею. 		
42.		смт. Срібне.	200 км від обласного центру, Південно-східна частина області.	Розташоване на правому березі р. Лисогори (басейн Дніпра).
Вперше в літопису згадується 1174 р. під назвою “городок Серебряний”, під яким Новгород-Сіверський князь Ігор Святославович розгромив половців.
Знищене ордами Батия, захоплене Литвою, Польщею, згодом стало власністю магнатів Вишневецьких.
У 1648-1781 – центр сотні Прилуцького полку.
У 1752 р. Срібне передано сестрі О. Розумовського – Агафії.
З 1782 – центр волості Прилуцького повіту, Полтавської губернії.
У 1923 р. утворено Срібнянський район Чернігівської області.
Уродженцями Срібного були: Я.Й. Саполович (1760-1830) – хірург, винахідник нових медичних інструментів, який брав участь у боротьбі з епідемією холери, від чого і помер.
Українська актриса Г.П. Затиркевич- Карпинська (на будинку, де вона народилась, встановлена меморіальна дошка) та інші.		
43.		Срібнянський район.	12 км від районного центру.

20 км від районного центру.	с. Сокиринці. Вперше згадується у 1092 р.
У 1654-1781 р.р. входило до складу Срібнянської сотні Прилуцького полку.
В 1717 р. гетьман Скоропацький віддав село на ранг Прилуцькому полковнику Гнату Галагану, учаснику Полтавської битви.
У 1823-1829 р.р. було споруджено Сокиринський палац і парк. Планування парку здійснював садівник І.Є. Бістерфельд за участю архітектора П.А. Дубровського. Площа його 427 га.
Перевага надавалася сонячним галявинам з групами дерев і квітучих чагарників. Ландшафт заповнювали паркові споруди: дві альтанки (одна з них – ротонда (1829) збереглася), церква з дзвіницею, каплиця (не збереглася), колодязь, гребля, містки (Красний і Готичний), скульптури.
Сокиринський парк – пам’ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.
Сокиринський палац – цікавий зразок класичної архітектури.
В селищі тривалий час жив і помер український кобзар Остап Вересай (1803-1890). Думи незрячого кобзаря відкривали очі зрячим.
Народився він в с. Калюжинцях Срібнянського району у кріпацькій сім’ї. Виконував думи, а також історичні, побутові та жартівливі пісні. Вересая добре знав Т.Г. Шевченко, який подарував йому свого “Кобзаря” з дарчим написом.
У 1959 р. в Сокиринцях відкрито кімнату-музей О. Вересая, розміщену в садибі Галаганів. В даний час в палаці розміщені учбові приміщення аграрного ліцею.
У 1971 р. в Сокиринському парку відкрито пам’ятник на могилі кобзаря (1978).
с. Дігтярі. Розташоване на р. Удай. 
Вперше згадується у ІІ-й половині ХVII ст. Назва походить від виробництва дьогтю селянами в урочищах Сотницьке і Десятки.
З 1654 р. входило до складу Варвинської сотні Прилуцького полку.
З 1716 р. селищем володіли поміщики Галагани.
У 1823 р. Дігтярі стали власністю Петра Галагана, за якого у 1825-1832 р.р. було збудовано палац з парком. 
На одному з музичних вечорів у маєтку в 1845 р. був присутній Т.Г. Шевченко. Вважають, що скрипаль Артем (музикант кріпацького оркестру), став прообразом Тараса Федоровича – героя повісті Шевченка “Музыкант”.
В селищі працювала фабрика художніх виробів, продукція якої експонувалась на міжнародних ярмарках в Монреалі, Брюсселі, Осаці тощо.
В даний час в палаці працює аграрний ліцей.	

с. Сокиринці,
директор Савченко Валентина Григорівна
тел. (04639) 2-56-17.
	
44.		смт. Талалаївка.

	240 км від обласного центру.

	Розташоване на р. Олаві (приток Лисогора).
Засноване в 1877 р. як пристанційне селище.
Назва запозичена від села, що знаходилось поруч. Залізницю прокладено в 1873 р.
З 1933 р. Талалаївка – центр району.
Талалаївський парк – пам’ятка садово-паркового мистецтва з 1972 р.
Понад 100 видів дерев і чагарників.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214

	
45.		Талалаївський район.		с. Юрківці. Михайлівська церква ХІХ ст.
с. Сильченкове. Успенська церква.
с. Липове. Городище, поселення, курганний могильник часів Київської русі Х-ХІІ ст.
	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій,
тел. 8 (04622) 46214	
46.		м. Чернігів.	Північна частина України, 
150 км до м.Києва.	Обласний центр. Розташоване на правому березі р. Десна.
Вузол залізничних і автомобільних шляхів.
Вперше згадувався в літопису “Повість временних літ” під 907 роком.
Як свідчать археологічні дані, його формування почалося в кінці Х ст. У IX ст. був центром східнослов’янського племені “сіверян”. У кінці ІХ ст. увійшов до складу Київської Русі.
У 1024-1036 р.р. і в 1054-1239 р.р. Чернігів – економічний і політичний центр Чернігово-Сіверського князівства.
Наприкінці ХІІ ст. займав площу понад 200 га і складався з князівського центру – Дитинця, окольного града, Третяка, посаду Передгороддя, Подолу.
Завойоване і зруйноване монголо-татарами місто у 1239 р. втратило свою велич, аж до ХIV ст.
Його захопили спочатку Литовське князівство, потім Чернігівщина увійшла до складу Російської держави.
У 1618 р. Чернігів захопила шляхетська Польща.
З 1635 – головне місто Чернігівського воєводства.
У 1648 р. стає центром Чернігівського полку.
З 1782 р. – центр намісництва, з 1797 – Малоросійської губернії, з 1802 – Чернігівської губернії. У ІІ-й половині ХVII-ХVIII ст.ст. місто було одним з центрів ремісничого виробництва і торгівлі.
До 1925 р. – Чернігів – центр губернії, в 1923-1930 р.р. – центр округу, з 1932 р. – області.
В місті збереглися п’ять пам’ятників культової архітектури домонгольської доби: Спаський собор – діючий (перша половина ХІ ст.), Борисоглібський собор–музей (ХІІ ст.), Іллінська церква-музей (ХІІ ст.), П’ятницька церква (ХІІ-ХІІІ ст.) – діюча, Успенський собор (ХІ ст.) – діючий. А також численні архітектурні споруди ХVII-ХІХ ст., історичні пам’ятники. 
На території мальовничих Болдиних гір – заповідному комплексі природи і старовини - знаходяться: Троїцький монастир (вище духовне училище регентів-псаломників), Меморіал Слави (1965), курганний язичницький некрополь IX-X ст (більше 200 курганів), поховання М.М.Коцюбинського, О.В.Марковича, Л.І.Глібова.
Антонієві печери – музей, відділ Чернігівського національного архітектурно-історичного заповідника “Чернігів стародавній”

В іншій частині міста на території Валу (Кремля або Дитинця) – ідеологічному, адміністративному, громадському центрі стародавнього Чернігова – зосереджені пам’ятки стародавньої культури у сучасному парковому оточенні. 
У 1967 р. створений Державний архітектурно-історичний заповідник, якому надано статус національного, до складу його увійшли численні архітектурні пам’ятки Чернігівщини.
На Валу у 1896 р. створений музей губернської вченої архівної комісії, зараз це Чернігівський обласний історичний музей ім. В.В.Тарновського, розміщений у колишньому палаці губернатора.
У 1700 р. відкривається провідний просвітницький заклад Північного Лівобережжя – Малоросійський Колегіум. Сучасники називали його чернігівським Олімпом. На другому поверсі будинку Колегіуму діє постійнодіюча експозиція “Мистецтво Чернігівщини XVII – XX століття”.
До часів величі Чернігова XVII ст. належить одна з найвизначніших пам’яток цієї доби (1690 –ті роки) – житловий будинок – кам’яниця Якова Кіндратовича Лизогуба – чернігівського полковника.
Неподалік колишній будинок архієпископа (1780), перебудований на початку ХІХ ст. – зразок цивільної архітектури 
У 1983 р. у приміщенні бувшої жіночої гімназії на Валу відкрито обласний художній музей.

На Валу встановлені пам’ятники О.С.Пушкіну (1900), Т.Г.Шевченку (1992). 
Від Катерининської церкви – свідка героїзму чернігівських козаків, збудованої на початку XVIIІ ст., починається Алея Героїв з пам’ятниками славним чернігівцям – героям громадянської та Великої Вітчизняної воєн: В.О.Антонову-Овсієнку, Ю.М.Коцюбинському, В.М.Примакову, М.О.Щорсу, М.І.Подвойському, М.Г.Кропив’янському, М.П.Кирпоносу, В.В.Сеньку. А також пам’ятник Героям Чорнобиля.
Алея веде до головної площі міста – Червоної. Неподалік розташований літературно-меморіальний музей-заповідник М.М.Коцюбинського, який у 1934 р. гостинно запросив відвідувачів.
Військово-історичний музей, відділ Чернігівського історичного музею, відкритий у 1986 р. на Застриженні

Древньою святинею височить курган Чорна могила (вул. Князя Чорного). Існує легенда, що тут похований князь – засновник міста.
Напроти кургану, в районі, що здавна зветься Третяк, розташований Єлецький Свято-Успенський монастир. З 1992 р. він вкотре був відкритий для прочан, зараз це діючий жіночий монастир, з його багатющою історією.
А під Єлецькою горою ховається ще багато таємниць давніх і недавніх – у частково досліджених печерних лабіринтах.
Багатовікова історія Чернігова проступає на кожному кроці крізь силуети новобудов.	Чернігівський обласний центр дитячого та юнацького туризму і екскурсій. 
м. Чернігів, вул.Нахімова, 3,
дир. Степовик Петро Миколайович,
т/ф (04622) 4-62-14,
тел. (04622) 4-61-35.

м.Чернігів, вул.Г.Успенського,37,
зав.Руденок Володимир Якович, тел. (04622) 4-62-21.

м.Чернігів, вул.Преображенського,
дир. Черняков Сергій Васильович, т. (04622) 74463.
м.Чернігів, вул.Горького,4,
дир.Лаєвський Сергій Лазаревич, 
тел. (04622) 7-38-10.

м.Чернігів, вул. Горького, 6,
дир.Ральченко Ірина Григорівна, т. (04622) 72715.

м.Чернігів, вул.Коцюбинського,3,
дир. Коцюбинський Ігор Юлійович, т. (04622) 40459.
м.Чернігів, 
вул.Шевченка, 55-А, дир.Майборода Людмила Олексіївна, т. (04622) 39040.

	
47.		Чернігівський район	25 км від обласного центру

17 км від обласного центру
	смт.Седнів. Розміщене на березі р.Снов. Сіверське поселення VIII – ІХ ст. називалось Сновейськом або Сновськом і згадувалось під 1068 р. у “Іпатіївському літописі”. У Х – ХІ ст. Сновськ був однією з найукріпленіших фортець Київської Русі, центром адміністративної одиниці – Сновської тисячі.
У XIV ст. місто під владою Литви. Сучасну назву має з XVІ ст., саме тоді Седнів відійшов до Російської держави.
У 1654 –1681 р.р. – центр Седнівської сотні Чернігівського полку.
З кінця XVІІІ ст. Седнів належав заможній козацькій родині Лизогубів і був їх позаміською резиденцією.
Були збудовані дерев’яна Георгієвська та мурована Воскресенська церкви. У Воскресенському соборі на протязі сторіч ховали Лизогубів. Неподалік, зведена фасадом до сходу сонця, збудована біла кам’яниця, у якій можливо зупинявся Петро І, гостюючи 1706 р. у Якова Юхимовича Лизогуба.
У 30-ті роки ХІХ ст., коли в Седнів переїхали на постійне проживання брати Андрій та Ілля Лизогуби, садибу розширили і розбудували. Величезний одноповерховий будинок, з прилеглими до нього флігелями, чудовою оранжереєю, фонтаном “Гетьман” і великим парком, що складався з двох частин: верхнього і нижнього саду. 
У 1846 р. та 1847 р. сюди приїздив Т.Г.Шевченко. Тут він багато і плідно малював, частина його малюнків збереглася. В Седневі він написав поему “Відьма”. 
У 1904 р. тут було встановлено погруддя Шевченка, один з перших пам’ятників Кобзарю зараз стоїть перед фасадом будинку. В самому ж палаці Лизогубів зараз розміщується загальноосвітня школа.
Неперевершена краса Седневських краєвидів незмінно вабила митців. То ж не дивно, що на сусідньому пагорбі з колишнім маєтком у 1964 р. розмістився Будинок творчості і відпочинку “Седнів” Спілки художників України
 смт. М.Коцюбинське – одне з найдавніших селищ Чернігівщини. Історія його виникнення сягає сивої давнини ще задовго до монголо-татарської навали.
У 1667 р. “пустое село Козел” було закріплене за Чернігівським Борисоглібськом монастирем. Це була перша згадка про більш сучасний населений пункт, що розміщувався на річці Козел і від цього отримав таку назву.
У 1934 р. в день 75-річного ювілею видатного українського письменника М.Коцюбинського, селище отримало назву на його честь.
Про його цікаву історію більш детальніше можна дізнатися в народному історико-краєзнавчому музеї, який розташований в центрі селища.	

Чернігівський район,
смт.М.Коцюбинське,
зав. Горбач Володимир Васильович, т. (0462) 681418.	
48.		м.Щорс.	69 км від обласного центру	Розташоване на р.Снов, засноване в 60-х р.р. ХІХ ст. під назвою Коржівка, входило до Городнянського повіту. У 1874 р. тут пролягала залізниця. 
Наприкінці ХІХ ст. одержало назву Сновськ. З 1920 р. – повітовий центр. З 1925 р. як районний центр увійшов до складу Чернігівської області і отримав назву м.Щорс, на честь уродженця міста полководця М.О.Щорса.
У місті діють:
- меморіальний музей М.Щорса;
музей історії паровозного депо.		
49.		Щорський район.	45 км від районного центру.

27 км від районного центру.	с.Клюси
- народний музей історії с.Клюси;
- пізньопалеолітична стоянка (40-20 тис років до н.е);
- поселення епохи бронзи (5 – 2 тис до н.е);
- рудня (XVII – XVIII ст.).
с.Єліне. У лісах поблизу села відбудовані землянки колишнього партизанського Лісограду, де базувалося з’єднання під командуванням О.Ф.Федорова.		
м. Севастополь	
50.		Водоспад Нижній Кубалар (“Козирок”)	Балаклавский район, 
околиці с. Передове (Байдарская долина)	Потенційний геологічний пам'ятник природи в складі Байдарского державного заказника, мальовниче урочище	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
51.		Скельский менгір (вертикально поставлений мегаліт)	Балаклавский район, Байдарская долина, 
с. Родниковское ( поруч із клубом)	Пам'ятник археології III тисячоріччя до н.е., найвищий менгір Східної Європи	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
52.		Скельская печера	Балаклавский район,
Байдарская долина, 2 км. до сходу від села Родниковского	Геологічний пам'ятник природи державного значення, одна з найбільших карстових порожнин Криму. Обладнана для відвідування туристами.	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
53.		Чортові сходи (Шайтан-Мердвень)	Балаклавский район,
Айпетринская яйла, південний обрив	Геологічний, археологічний пам'ятник. Мальовниче урочище, зв'язане з перебуванням Л. Українки, А. Пушкіна.	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5 тел. 54-54-23	
54.		Мис Мишоїд	Балаклавский район, 0,6 км. південніше траси Севастополь - Ялта	Крайня південна крапка України. Пам'ятник природи (прибрежно-аквальный комплекс)
	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
55.		Гроти мису Айя	Балаклавский район, мис Айя 
(8 км. до сходу від м. Балаклава)	Напівзатоплені карстові печери у вапнякових обривах мису Айя. Заказник мис Айя. Прибрежно-аквальный комплекс.
	Яхтклуб “Золотий символ”, Балаклава, пл. Назукина,1-А,
тел. 63-72-24	
56.		Золотий пляж, урочище Аязьма	Балаклавский район, 6 км. 
до сходу від Балаклави	Заказник “Мис Айя”	Яхтклуб “Золотий символ”, Балаклава, пл. Назукина,1-А,
тел. 63-72-24	
57.		Вулканічний масив Феолент	Гагарінський район,
околиці мису Феолент	Погаслий вулкан среднеюрского часу. Госуд. заказник “Феолентовский комплекс. Прибрежно-аквальный”	ЦДЮТЭ, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
58.		Загальзоологічний заказник “Бухта Козача”	Козача бухта, 
західна частина Гераклейского півострова	Найбільший науково-дослідний центр, що займається загальною і прикладною екологією. Демонстраційні програми за участю дельфінів і морських львів	Науково-дослідний центр ВР України “Державний океанариум”,
м. Севастополь, вул. Эпроновцев, 7,
тел. 24-33-92	
59.		Печерний монастир Челтер	Балаклавский район. Околиці села Тернівка	Печерний монастир VIII – XV століть - один з центрів православ'я Південно-Західної Таврики	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
60.		Печерний монастир Шулдан	Балаклавский район, м. Шулдан, околиці с. Тернівка	
	ГП “СОЛОХ”, 99043,
вул. Новикова, 60-А, 
тел. 63-51-58
ЦДЮТЭ, 99007, 
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
61.		Церква Чудесного Воскресіння господнього (Форосская, Байдарськ ворота)	Околиці селища міського типу Форос	Пам'ятники архітектури XIX століття	ЦДЮТЭ, 99007
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
62.		Балаклавская долина (полючи Балаклавского бою)	Балаклавский район 12-15 км. Ялтинского шосе (окр. м. Балаклава)	Пам'ятні місця і пам'ятники часів Кримської війни, Камінь примирення	ЦДЮТЭ, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
63.		Національний заповідник “Херсонес Таврический”	м. Севастополь	Комплексний пам'ятник археології V – XV в.в., у 1996р. рішенням ЮНЕСКО Хероснес занесений у список 100 найвидатніших пам'ятників світової культури. Собор Св. Володимира	Нац. історико-археолог. заповідник “Херсонес Таврический”, 99045,
вул. Древня, 1, тел. 24-13-01	
64.		Генуэзская фортеця 
 Чембало	Балаклава, Фортечна гора	Пам'ятник археології VI – XV в.в., що включає міцність Св. Миколу і місто Св. Георгія, залишки оборонних стін і веж	Нац. історико-археолог. заповідник “Херсонес Таврический”, 99045,
вул. Древня, 1, тел. 24-13-01	
65.		Фортеця Каламита	Инкерман, плато Монастирської скелі	Пам'ятник оборонного значення VI – XV в.в., що включає залишки оборонних стін і веж, понад 200 штучні печери	Нац. історико-археолог. заповідник “Херсонес Таврический”, 99045,
вул. Древня, 1, тел. 24-13-01	
66.		Инкерманский монастир 
Св. Климента	 У лівого берега устя р. Чорної, ж/д станція “Инкерман – 1”	Печерний монастир VIII – IX в.в., що включає 8 печерних і наземних церков, що прикриваються міцністю. Печерні храми Св. Мартіна і Св. Климента	Нац. історико-археолог. заповідник “Херсонес Таврический”, 99045,
вул. Древня, 1, тел. 24-13-01
ЦДЮТЭ, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
67.		Балаклавский Георгіївський монастир 	район мису Фиолент	Монастир XV – XX в.в.	Сівба. єпархія	
68.		Чоргунская вежа	с. Чернореченское	Історичний пам'ятник оборонного значення XV – XVII в.в.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
69.		Петропавлівський собор	м. Севастополь,
Центральний міський пагорб	 Пам'ятник архітектури класицизму XIXв.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
70.		Графська пристань	м. Севастополь,
пл. Нахимова	Комплексний пам'ятник архітектури класицизму (1846р.)	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
71.		Пам'ятник затопленим кораблям	м. Севастополь
Приморський бульвар	Пам'ятник I оборони Севастополя 1854-1855р.м.	ЦДЮТЭ, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
72.		Історичний бульвар	м. Севастополь,
Ленінський район	Комплексний історичний пам'ятник, присвячений подіям I оборони Севастополя в 1854-1755 року, що включає Музей Панораму “Оборона Севастополя 1854-1855р.м.”	Музей героїчної оборони і звільнення Севастополя,
99011, Історичний бульвар, 
тел. 54-29-26	
73.		Малахов курган	м. Севастополь,
Нахімовський район	Меморіальний комплекс, що нараховує більш 20 пам'ятників і меморіальних позначень, зв'язаних з подіями оборони Севастополя 1854-1855 р.м. і оборони 1941-1942 р.м., що включає музей в Оборонній вежі Корниловского бастіону.	Музей героїчної оборони і звільнення Севастополя,
99011, Історичний бульвар, 
тел. 54-29-26
Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
74.		Братерський цвинтар	м. Севастополь,
Північна сторона	Меморіальний комплекс захисників I і II оборони Севастополя	Музей героїчної оборони і звільнення Севастополя,
99011, Історичний бульвар, 
тел. 54-29-26
Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
75.		Площа Нахимова	Історичний центр міста	Комплексний пам'ятник, що включає пам'ятники адміралу П.З, Нахимову, Меморіал героїчної оборони Севастополя в 1941-1942 р.м.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
76.		Братерський цвинтар Великої Вітчизняної війни	пос. Дергачи	Комплексний пам'ятник, що включає поховання учасників оборони і звільнення Севастополя.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
77.		Діорама “Штурм Сапун – гори 7 травня 1944р.”	Сапун-гора	Меморіальний комплекс, присвячений воїнам, що звільняли Севастополь у травні 1944 року, включає Музей – діораму, обеліск Слави, виставку військової техніки часів війни	Музей героїчної оборони і звільнення Севастополя,
99011, Історичний бульвар, 
тел. 54-29-26	
78.		Воєнно-історичний музей Чорноморського флоту	м. Севастополь,
вул. Леніна	Один з найстарших військово-морських музеїв світу, відкриті з 1869 року. Унікальні експонати і документи, експозиція зразків озброєння.	Музей ЧФ МО РФ, 99011,
вул. Леніна, 11,
тел. 54-03-92	
79.		Владимирський собор	Центральний міський пагорб	Пам'ятник православної архітектури XIX в. Усипальниця адміралів 
М.П. Лазарєва, В.А. Корнілова, 
В.И. Істоміна, П.С. Нахимова	Музей героїчної оборони і звільнення Севастополя
99011, Історичний бульвар, 
тел. 54-29-26	
80.		Военно-морський музейний комплекс “Балаклава”	Балаклава,
Західний берег бухти,
вул. Мармурова, 17	Філія Центрального музею Збройних сил України, унікальний підземний завод по ремонті й обслуговуванню підвідних човнів, пам'ятник військового інженерно-технічного мистецтва ХХ в. побудований у період “холодної війни”	Філія Центрального музею Збройних Сил України,
вул. Мармурова, 17, 
тел. 63-75-90	
81.		Караїмський цвинтар	м. Севастополь
вул. Пожарова	Некрополь XIX – початку XXв.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
82.		Мечеть 	м. Севастополь
вул. Кулакова, 31	Культовий будинок мусульман, побудований у 1912 році в египестко- мамлюкском стилі	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. 54-54-23	
83.		Грецька церква святих рівноапостольних царів Костянтина й Олени	Балаклавский район, 
с. Флотське (колишнє село Карань)	Зразок середньовічної архітектури кримських греків	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
84.		Корабельна сторона.

		Ушакова балка – пам'ятник природи.
Апполонова балка.
Сквер ім. И.Д. Папаніна.
Вулиця Даши Севастопольської (розповідь про Д.Л. Михайловой).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
85.		Дергачи – Килен-балка – бухта Троицкая – Графська пристань
Братерський цвинтар. 
		Великої Вітчизняної війни (сел. Дергачи); Микрюковский водопровід (Килен-балка, XIX – XX в.в.);Козача гора;
Троицкая бухта, пам'ятний знак визволителям Севастополя; геологічна будівля Килен-балки; рослинність (айланти й ін.); середньовічний порт Авлита (Килен-бухта).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
86.		Вулиця Силаева – Хомутова балка – Максимова дача – Делагардова балка – залізн. Вокзал.		Хомутова балка; парк Максимовой дачі (нач. XX в.); А.Л. Бертье – Делагард;
рослинність околиць Севастополя.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
87.		Севастополь – Балаклава – міцність Чембало – Кефало – Вриси – Балаклава – Севастополь.
-			Балаклавская бухта; середньовічна генуэзская міцність Чембало (XV в.);
храм 12 апостолів (XIX в.); сучасні геологічні процесори (ерозія, зсуви, обвали); пам'ятник прикордонникам – захисникам Балаклави (XX в.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
88.		Севастополь – Каламита – Инкерман - Севастополь.
-			Середньовічна міцність Каламита (VI – XVI в.в.); Инкерманский монастир св. Климента (VIII – IX в.в.); пам'ятник воїнам 25 Чапаевской стрілецької дивізії; бухти Севастополя.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
89.		Севастополь – Фиолент – Севастополь.
		Древневулканический масив Фиолент;
мінерали і гірські породи; Балаклавский Св. Георгіївський монастир (XV – XX в.в.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
90.		Севастополь – 10 км. Балаклавского шосе – висота Гірська – Севастополь.
		Пам'ятники воїнам 318-й Новоросійської імені ВЦИК горнострелковой дивізії, воїнам 414 Анапской Червонопрапорної стрілецької дивізії, воїнам 89-й Вірменської стрілецької дивізії.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
91.		Севастополь – бухта Козача – 35-я баштова берегова батарея – Маяковий півострів – Севастополь.
-			Бухти Севастополя; подвиг артилеристів 35-й баштової берегової батареї;
пам'ятник Павлові Силаеву (XX в.);
пам'ятник льотчикам-чорноморцям на Маяковому півострові (XX в.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
92.		Севастополь – Учкуевка – Любимовка – 30-я баштова берегова батарея.
-			Пам'ятник воїнам 2-й Гвардійської армії;
життя берегової зони (птаха, риби, ракоподібні й ін.); формування пляжів;
подвиг артилеристів 30-й берегової баштової батареї (XX в.);
Єкатерининська миля (XVIII в.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
93.		Севастополь – Инкерман – III-й кордон – Инкерман – Севастополь.
		Пам'ятник мінометникам; будівля 2-ий гряди Кримських гір; видобуток мшанкового і нуммулитового вапняків; 25-я Чапаевская дивізія (штабний грот); пам'ятник полковнику Кедринскому Г.П.; “святий” джерело.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
94.		Севастополь – 17 км. Ялтинского шосе – водоймище на р. Сухий – м. Гасфорта – 
Черноречье – Севастополь.
		Меморіал партизанам Севастопольського і Балаклавского загонів; екологічна обстановка в р-ні м. Гасфорта;
ріки р-на Севастополя (р. Чорна, р. Суха);
мармуроподібні вапняки, їхній видобуток, значення в промисловості (виплавка чавуна, 
будівництво і т.д.); окопи на м. Гасфорта;
пам'ятник Сардинским воїнам (XXI в.);
Чернореченскя вежа – пам'ятник архітектури XVI – XVII в.в.; сейсмостанція.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
95.		Севастополь – Хмельницьке – Исар – Алсу – Черноречье – Севастополь.
		пам'ятник 7-й бригаді морської піхоти (оборона Севастополя); телеграфна висота;
ріки Криму, роль ріки Чорної у водопостачанні міста; Гасфортовский кар'єр БРУ; середньовічне зміцнення Чоргунский (Бибиковский ) Исар; гідропарк ріки Чорної;
сейсмічна станція в с. Черноречье. Сейсмизм у Криму.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
96.		Севастополь – 12 км. Ялтинского шосе – Оборонне – Благодать – Балаклава – 
Севастополь.
		Події Великої Вітчизняної війни (період звільнення міста), Пам'ятник воїнам 
Приморської армії; Балаклава, її історія (події I і II оборони);великі люди Росії й України в Балаклаві.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
97.		Севастополь – Джерельне – п/л “Гірський” - Джерельне – Севастополь.
		Печера Скельская; р. Узунджа;
гірські породи, що складають 1-ую гряду;
рослинність північних схилів 1-ої гряди Кримських гір; пам'ятник льотчикам у таборі “Гірський”.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
98.		Севастополь – Мекензиевы гори - Далеке – Верхнесадовое – Севастополь.
		Лесовосстановительные роботи Севастопольського лесхоззага; подвиг захисників 11 дзоту. Оборона Севастополя;
рослинний світ околиць Севастополя (дикоростучі плодові); Камышловский міст – бої за владу Рад (1918р.); помологическая станція Всесоюзного інституту рослинництва. Сортовипробування;
музей с. Верхнесадовое (подвиг 5 героїв – чорноморців 7 листопада 1941 р.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
99.		Севастополь – Тернівка – Мангуп – Тернівка – Севастополь.
		Пам'ятник воїнам, що звільняли с. Тернівка;
внутрішня (2-я) гряда Кримських гір;
середньовічне печерне місто Мангуп-Кале;
Джерела Мангупа. Охорона вод;
Геологічний розріз внутрішньої гряди. 	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
100.		Севастополь – Балаклава – Золотий пляж – Балаклава – Севастополь.
		Балаклавская бухта, згадана в “Одиссее” Гомера; Куприн у Балаклаві. Дача “Кефало-Вриси”; Генуэзская міцність (пам'ятник археології XV – ХіVв.в.); храм 12 апостолів;
пам'ятник прикордонникам - захисникам Генуэзской міцності; геологічна будівля антиклинами Мегало-Яло. Сучасні геологічні процеси (ерозія, обвали, зсуви, суффозия); реліктовий ліс з ялівця, фісташки; заказник м. Айя;
лесовосстановительные роботи Севастопольського лесхоззага. Терасування схилів.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
101.		Севастополь – Бахчисарай – Успенськ монастир - Чуфут-Кале – Бахчисарай – Севастополь.		Ханський палац (XV – XVIII в.в.);
Успенськ монастир (VIII – IX в.в.);
середньовічне печерне місто Чафут-Кале;
стоянки первісної людини (Камлы – Дере);
А.С. Пушкін у Криму; палеонтологічні останки (гігантські устриці й ін.).	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
102.		Севастополь – Тернівка – Эски-Кермен – III-й кордон – Севастополь.
		Середньовічне печерне місто Эски-Кермен (VI – XIII в.в.); гірські породи: мшанковые вапняки, мергелі, крейда; дикоростучі плодові; лікарські трави; пам'ятник полковнику Кедринскому Г.П.;
рослинність Внутрішньої гряди.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
103.		Севастополь – Рідне – 17 км “Червоний камінь” - Морозовка – 17 км. Ялтинского шосе – Оборонне – Балаклава – Севастополь.
		рідкі і зникаючі рослини;
партизанський рух у Криму;
Червоний камінь як пам'ятник природи;
каньйон р. Чорної – пам'ятник природи;
пам'ятник Невідомому воїну в с. Морозовка;
охотстанция “Червоний камінь” суспільства мисливців і рибалок; кар'єр Гасфорт БРУ – видобуток флюсового вапняку; пам'ятник партизанам “Ніхто не забутий, ніщо не забуте”.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
104.		Севастополь – 17 км. Ялтинского шосе – Партизанська стоянка – Морозовка – Севастополь. 
		Меморіал Партизанам Севастополя (17 км.);
урочище Куру-узень-дере; Братська могила, меморіальне партизанського загону;
фонтан Алсу.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
105.		Севастополь – Соколине – “Чайний будиночок” - ур. Ай-Димитрий – Скельская галявина – Джерельне – Севастополь.
		Геологічна будівля Головної гряди Кримських гір; р. Узунджа – приплив р. Чорної; ДІЛ “Гірський”; скельская печера, історія р. Чорної.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.	
106.		Севастополь – Оборонне – Севастополь.

		Пам'ятник воїнам Приморської армії;
середньовічні археологічні пам'ятники в районі с. Оборонне;пагорб Канробера.	Севастопольський міський центр дитячого та юнацького туризму та екскурсій, 99007,
 вул. Н. Музики, 5, тел. (код) 54-54-23.